Av Lennart Thorin Enbart ordet guld har en klang som lockar ... - NAGS
Av Lennart Thorin Enbart ordet guld har en klang som lockar ... - NAGS
Av Lennart Thorin Enbart ordet guld har en klang som lockar ... - NAGS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GULD<strong>Av</strong> <strong>L<strong>en</strong>nart</strong> <strong>Thorin</strong><strong>Enbart</strong> <strong>ordet</strong> <strong>guld</strong> <strong>har</strong> <strong>en</strong><strong>klang</strong> <strong>som</strong> <strong>lockar</strong>. En lockelseoch magi <strong>som</strong> <strong>har</strong> tilltalatmiinniskors fantasi i jleratus<strong>en</strong> år. Var och niir borjademan anviinda <strong>guld</strong> och hur<strong>har</strong> utveckling<strong>en</strong> sett ut? Jag<strong>har</strong> sokt svar på detta bl a iSGU:s fOrniima publikation"Mineralmarknad<strong>en</strong> " medtema <strong>guld</strong> (SGU PM 1997:1).I det fOljande skall jagfOrsoka återge (kraftigtnedbantat) några intressantafakta om <strong>guld</strong> och<strong>guld</strong>utvinning.De aldsta bnda uppgiftema om <strong>guld</strong>utvinning<strong>har</strong>ror sig från omkring 4000 år f.Kr. Man lardå ha utvunnit <strong>guld</strong> i Thraki<strong>en</strong> (Granstrakternamellan nuvarande Turkiet, Grekland och Bulgari<strong>en</strong>).3000 år f. Kr. hade surnererna i nuvarandeIrak kommit så långt att man kunde utfora konstfullasmid<strong>en</strong> i <strong>guld</strong> 1500 f. Kr. hade egyptiernabOrjat utvinna <strong>guld</strong> i Nubi<strong>en</strong>, ett område igranstrakterna mellan Egypt<strong>en</strong> och Sudan.1350 f.Kr. gravsattes faraon<strong>en</strong> Tutankhamuni <strong>en</strong> 110 kg tung <strong>guld</strong>kista. Med dag<strong>en</strong>s prisnivåskulle <strong>en</strong>bart <strong>guld</strong>vardet uppgå till runt 11 millionerkronor. Dartill kommer givetvis det konstnarligaoch kultuthistoriska vardet.1200f.Kr. hade egyptiema lart sig konst<strong>en</strong> attslå guIdet till blad<strong>guld</strong>.560 f.Kr. slogs de forsta <strong>guld</strong>mynt<strong>en</strong> i Lydi<strong>en</strong>,ett kungarike i nuvarande vastra Turkiet.300 år e.Kr. borjade det ostromerska riket geut <strong>guld</strong>myntet "Solidus" <strong>som</strong> blev det dominerandehandelsmyntet i hela medelhavsregion<strong>en</strong>anda fram till11 00-talet.1284 introducerade V<strong>en</strong>edig <strong>guld</strong>dukat<strong>en</strong> <strong>som</strong>blev varld<strong>en</strong>s popularaste mynt mer an 500 årframåt i tid<strong>en</strong>.26Guld ikvarts, Bjorkdalsgruvan,Sverige.1492 upptacker Columbus <strong>guld</strong> på d<strong>en</strong> vastindiskaon Hispaniola1700 upptacks <strong>guld</strong> i Brasili<strong>en</strong> och 1720 svararBrasili<strong>en</strong> for två tredjedelar av varldsproduktion<strong>en</strong>.1799 gors det forsta dokum<strong>en</strong>terade fyndetav <strong>guld</strong> i USA nar man i North Carolina finner<strong>en</strong> <strong>guld</strong>nuggets på 17 pound.1848 utbryter d<strong>en</strong> stora <strong>guld</strong>rush<strong>en</strong> i Kaliforni<strong>en</strong> sedan man gjort <strong>guld</strong>fynd nara Sacram<strong>en</strong>to.1850 upplever Australi<strong>en</strong> sin fOrsta guidrush1868 hittar man <strong>guld</strong> i Sydafrika vilket i vanligordning leder till <strong>en</strong> jattelik rush. Sydafrika <strong>har</strong>darefter och fram till dags dato producerat 40% av allt <strong>guld</strong> <strong>som</strong> utvunnits i varld<strong>en</strong>.1893 gor man nya fynd av <strong>guld</strong> i Kalgorlie iAustrali<strong>en</strong> . Fyndighet<strong>en</strong> visar sig så småningombli <strong>en</strong> av de stOrsta i varld<strong>en</strong>.1898 startar så d<strong>en</strong> <strong>en</strong>orma <strong>guld</strong>rush<strong>en</strong> tillAlaska. Några av de lyckosammaste <strong>guld</strong>gravarna<strong>har</strong> var f.o. tre sv<strong>en</strong>skar, Eric Lindblom, JohnBrynteson och Jafet Lindeberg vilka alla tre blevmångmillionarer och gick under b<strong>en</strong>amning<strong>en</strong>"Three lucky Swedes"
Vad <strong>har</strong> då Sverige att erbjuda fOr <strong>guld</strong>Ietare?Ja, inte mycket jamfOrt med de klassiskafyndigheterna i Alaska, Kalifomi<strong>en</strong> och andraplatser. M<strong>en</strong> visst <strong>har</strong> vi funnit <strong>guld</strong> i Sverige.D<strong>en</strong> forsta r<strong>en</strong>odlade <strong>guld</strong>gruvan var Adelforsutanfor Vetlanda. Har brot man <strong>guld</strong> kontinuerligtunder år<strong>en</strong> 1749-1824 samt 1890-1898, såledesi ett 80-tal år. Totalt fick man under d<strong>en</strong>nalånga tid <strong>en</strong>dast ut 141 kg <strong>guld</strong> varfor brytning<strong>en</strong>blev ett ekonomiskt fiasko.1881 upptackte man <strong>guld</strong> i Falu gruva ochnågra år s<strong>en</strong>are, 1885, fick man ut 45 kg <strong>guld</strong>.Sammanlagt <strong>har</strong> Falu gruva fram till nedlaggning<strong>en</strong>1992 producerat c:a 5000 kg <strong>guld</strong>.Under tid<strong>en</strong> fram tilll920kom av<strong>en</strong> mindrekvantiteter <strong>guld</strong> från Kaveltorp, GuldsmedshyttanAtvidaberg och några andra gruvOf. Totaltrorde det sig dock inte om mer an 103 kg. Sammanlagthade i Sverige under tid<strong>en</strong> fram t.o.m.1920 brutits 2470 kg <strong>guld</strong>. På l 920-talet tog <strong>guld</strong>utvinning<strong>en</strong>fart g<strong>en</strong>om upptackt<strong>en</strong> av Bolid<strong>en</strong>fyndighet<strong>en</strong>.Under 1930-talet var Bolid<strong>en</strong> såledesd<strong>en</strong> stOrsta <strong>guld</strong>produc<strong>en</strong>t<strong>en</strong> i Europa. ForutomBolid<strong>en</strong>fyndighet<strong>en</strong> <strong>har</strong> man framf6rallt des<strong>en</strong>aste trettio- fyrtio år<strong>en</strong> brutit <strong>guld</strong> i Aitik,Åkerbergsgruvan, Enås<strong>en</strong>, Bjorkdal m fl. fyndigheter.Detta <strong>har</strong> medfart att man från 1749fram t o m 1995 kunnat redovisa <strong>en</strong> <strong>guld</strong>utvinningpå 246 ton i Sverige.Ar 1995 producerades i Sverige 6530 kg <strong>guld</strong>varav från Aitik 1910 kg, från Bjorkdalsgruvan2220 kg, från Viscaria och Pahtohavare 225 kg,från Hamas i Varmland 35 kg och från Bolid<strong>en</strong>bolagets gruvor i Skelleftefåltet 1900 kg.Forutom Adelfors ar det bara Bjorkdalsgruvan,Åkerberg, Hamas och Enås<strong>en</strong> <strong>som</strong> drivits<strong>som</strong> r<strong>en</strong>odlade <strong>guld</strong>gruvor. I ovrigt <strong>har</strong> guIdetutvunnits <strong>som</strong> biprodukt vid de olika sulfidmalmsgruvoma.Som exempel på <strong>en</strong> <strong>guld</strong>gruva kan namnasEnås<strong>en</strong> <strong>som</strong> drevs 1984-1991. Under d<strong>en</strong>na tidutvann man 3400 kg <strong>guld</strong>, 7500 kg silver ochdrygt 5000 ton koppar. D<strong>en</strong> i sarklass mest lOnsammasv<strong>en</strong>ska gruvan ifråga om <strong>guld</strong>utvinning<strong>har</strong> varit Bolid<strong>en</strong>. Från start<strong>en</strong> 1924 och framtill nedlaggning<strong>en</strong>1967 hade <strong>har</strong>ifrån levereratsGuld i kvarts, Bømlo, Norge.128 ton <strong>guld</strong>.Dom stOrsta <strong>guld</strong>producerande landerna var1995 Sydafrika, USA, Canada och Ryssland.Vart tar då allt <strong>guld</strong> vag<strong>en</strong>? Ja, av de 120.000ton <strong>som</strong> under tidemas lopp producerats ivarld<strong>en</strong>, lar d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektom g<strong>en</strong>om bankeretc inneha omkring 35.000 ton. <strong>Enbart</strong> i FederalReserve Bank of New York forvaltades1995 sammanlagt 107.000 <strong>guld</strong>tackor om vardera13-15 kilo. Då marknadsvardet d<strong>en</strong> <strong>har</strong> tid<strong>en</strong>låg på drygt <strong>en</strong> million kronor per <strong>guld</strong>tackaforvaltar d<strong>en</strong>na bank vard<strong>en</strong> fOr drygt 100 miljarderkronor. Man skall dock hålla i minnet attdet ar ett 50-tal lander samt lntemationella Valutafond<strong>en</strong><strong>som</strong> deponerat <strong>guld</strong> i bank<strong>en</strong>.Betraffande Sverige skall avslutningsvis noterasatt <strong>en</strong> mangd fOretag både från Sverige,USA och Australi<strong>en</strong> etc bedriver omfattandeprospektering <strong>har</strong> i landet, framforallt i Norrland.Kanske det dyker upp nya givande fyndigheterså småningom. Nog vore val detspannande.27