Svar till SSM på begäran om komplettering rörande ... - SKB
Svar till SSM på begäran om komplettering rörande ... - SKB
Svar till SSM på begäran om komplettering rörande ... - SKB
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass ÖppenStrålsäkerhetsmyndighetenAtt: Ansi Gerhardsson171 16 StockholmDokumentID1371893ÄrendeHandläggareKristina SkagiusEr referens<strong>SSM</strong> 2011-2426-64Kvalitetssäkrad avOlle OlssonSaida EngströmGodkänd avSida1(12)Datum2013-03-04Ert datum2012-09-27Kvalitetssäkrad datum2013-06-262013-06-26Godkänd datum2013-06-26Anders StrömK<strong>om</strong>mentarGranskning, se <strong>SKB</strong>doc id 1387259<strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion avundermarksdelStrålsäkerhetsmyndigheten, <strong>SSM</strong>, har i sin skrivelse <strong>till</strong> Svensk Kärnbränslehantering AB,<strong>SKB</strong>, daterad 2012-09-27 begärt k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel.Nedan redovisas <strong>SSM</strong>:s frågeställningar samt <strong>SKB</strong>:s svar <strong>på</strong> respektive frågeställning.<strong>SKB</strong> anser sig med denna k<strong>om</strong>plettering besvarat samtliga frågor <strong>SSM</strong> ställt i ovannämnda k<strong>om</strong>pletterings<strong>begäran</strong>.1. I DokID 1091554 (SR-Drift kapitel 3 – Krav och konstruktionsförutsättningar)definierar <strong>SKB</strong> säkerhetsprinciperna för slutförvarsanläggningen samt slutförvaret. Förslutförvarsanläggningen fastställs att kapseln utgör den enda tekniska barriären. <strong>SSM</strong>efterfrågar en välgrundad motivering för valet av en enda barriär för hantering avkärnbränsle under driften av slutförvarsanläggningen. <strong>SKB</strong> bör också sammanställa antaloch typ av barriärer och säkerhetsfunktioner s<strong>om</strong> skyddar bränslet från tidpunkten förmottagning av kapselleveranser <strong>till</strong> Forsmark <strong>till</strong> tidpunkten för deponering ideponeringshålen i slutförvaret.<strong>SKB</strong>:s svarKapslar med använt kärnbränsle transporteras i kapseltransportbehållare, KTB, hela vägenfrån inkapslingsanläggningen <strong>till</strong> slutförvarsanläggningen. Kopparkapseln är konstrueradatt vara resistent mot yttre <strong>på</strong>verkan under extremt långa tidsperioder och är försedd meden insats av gjutjärn för att klara stora belastningar. Kapseltransportbehållaren ska varakonstruerad för att motstå de <strong>på</strong>känningar den kan utsättas för och ha en verifieradhållbarhet och täthet, även mot extrem yttre <strong>på</strong>verkan.Transporten av kapsel i KTB från hamnen <strong>till</strong> slutförvarsanläggningen sker medterminalfordon avsett för transport av kärnavfall. KTB med kapsel tas emot iterminalbyggnaden och lastas <strong>om</strong> <strong>till</strong> rampfordonet s<strong>om</strong> transporterar KTB med kapsel <strong>till</strong><strong>om</strong>lastningshallen i slutförvarsanläggningens undermarksdel. Med fjärrstyrd utrustningflyttas där kapseln från KTB <strong>till</strong> deponeringsmaskinen. I deponeringsmaskinen <strong>om</strong>geskapseln av en strålskyddstub. Deponeringsmaskinen transporterar kapseln <strong>till</strong>deponeringshålet där den deponeras. Därefter appliceras bentonitbarriären.Svensk Kärnbränslehantering ABBox 250, 101 24 StockholmBesöksadress Blekholmstorget 30Telefon 08-459 84 00 Fax 08-579 386 10www.skb.se556175-2014 Säte Stockholm
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 3 (12)barriärmaterialens sammansättning och acceptanskriterier för de olika utrymmena undermark. Frågor kopplade <strong>till</strong> driftsäkerhet och förvarets rationella drift behöver också beaktasför att utesluta motstridiga designvillkor.En första k<strong>om</strong>plett uppsättning konstruktionsförutsättningar och andra krav redovisas iansökan för uppförandet av Kärnbränsleförvaret. Konstruktionsförutsättningar avseendelångsiktig säkerhet redovisas i rapporten TR-09-22 (<strong>SKB</strong> 2009),konstruktionsförutsättningar avseende säkerhet under drift i SR-Drift kapitel 3 (<strong>SKB</strong>doc id1091554) och konstruktionsförutsättningar för de olika produktionslinjerna i kapitel 2 i deolika produktionsrapporterna (<strong>SKB</strong> 2010c, d, e, f, g). Utöver detta finns övergripandekonstruktionsförutsättningar för KBS-3-förvaret s<strong>om</strong> redovisas i ”Repository productionreport” (TR-10-12, <strong>SKB</strong> 2010a). De krav s<strong>om</strong> ställs <strong>på</strong> inkapsling och val av element förinkapsling redovisas i ”Spent fuel report” (TR-10-13, <strong>SKB</strong> 2010b).Vägledande för avvägning mellan krav från olika utgångspunkter, s<strong>om</strong> säkerhet efterförslutning, säkerhet under drift, arbetarskydd och rationell drift är att krav <strong>på</strong> säkerhetenhar företräde, men att övriga lagkrav givetvis måste upprätthållas. Några direktamotstridigheter mellan olika krav har inte identifierats. Däremot skulle det, i princip,kunna finnas tekniska lösningar s<strong>om</strong> bara uppfyller vissa krav, men inte andra. Ett sådantexempel gäller förstärkning av deponeringstunnlar, s<strong>om</strong> <strong>på</strong> grund av kraven <strong>på</strong>återfyllningens funktion inte får förstärkas med kontinuerlig sprutbetong. Därför studerasistället andra förstärkningslösningar, i första hand nätning, s<strong>om</strong> både ska ge fullgott skyddunder drift och samtidigt inte skada slutförvarets barriärer.<strong>SKB</strong> inser att redovisningen av konstruktionsförutsättningar i olika dokument ger dåligöversikt över den totala kravbilden. Vidare gäller, s<strong>om</strong> redovisats i ansökan (Bilaga VU,avsnitt 6, (<strong>SKB</strong>doc id 1199888), och ”Repository production report”, avsnitt 2.5.1, (<strong>SKB</strong>2010a)), att det från början är <strong>om</strong>öjligt att slutgiltigt ange alla detaljerade konstruktionsförutsättningarför en viss produkt eller process, efters<strong>om</strong> framtagande av krav,teknikutveckling och säkerhetsanalys måste ske iterativt. Förut<strong>om</strong> den redovisning s<strong>om</strong>ges i dessa dokument avseende framtida planer för att revidera konstruktionsförutsättningarnalämnas nedan följande k<strong>om</strong>pletterande information.En <strong>om</strong>fattande revidering av gällande konstruktionsförutsättningar gen<strong>om</strong>förs förnärvarande av <strong>SKB</strong> baserat <strong>på</strong> erfarenheter från arbetet med produktionsrapporterna och desäkerhetsanalyser s<strong>om</strong> redovisas i ansökan. Målen för detta arbete är att:Ta fram, jämfört med TR-09-22 (<strong>SKB</strong> 2009), förslag <strong>till</strong> uppdaterade konstruktionsförutsättningarmed avseende <strong>på</strong> säkerhet efter förslutning baserat <strong>på</strong> den återkopplings<strong>om</strong> ges i kapitel 15 i SR-Site (<strong>SKB</strong> 2011), avstämda med de konstruktionsförutsättningars<strong>om</strong> avser säkerhet under drift, och avstämda med de olika produktionslinjerna,så att överensstämmelse med dessa konstruktionsförutsättningar kan nås. Ta fram, jämfört med de konstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> anges i SR-Drift, kapitel 3(<strong>SKB</strong>doc id 1091554) och PSAR Inkapslingsanläggningen kapitel 3 (<strong>SKB</strong>doc id1277563), förslag <strong>till</strong> uppdaterade konstruktionsförutsättningar med avseende <strong>på</strong>säkerhet under drift, avstämda med de konstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> avserlångsiktig säkerhet och avstämda med de olika produktionslinjerna, inklusive hanteringi Inkapslingsanläggningen, så att överensstämmelse med dessakonstruktionsförutsättningar kan nås.Ta fram, jämfört med de konstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> anges i kapitel 2 i respektiveproduktionsrapport, förslag <strong>till</strong> uppdaterade sammanvägda linjeövergripandeSvensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 4 (12)konstruktionsförutsättningar (utförandekrav) <strong>på</strong> utförande av bergarbeten ochförslutning/återfyllnad av <strong>till</strong>farter, central och stamtunnlar, deponeringstunnlar ochdeponeringshål, kapsel och bränsle, inklusive hantering i Inkapslingsanläggningen, iöverensstämmelse med givna konstruktionsförutsättningar avseende säkerhet efterförslutning och under drift enligt ovan.De grundläggande principerna för avvägning av konstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> berörflera barriärer är: Sammantagna ska konstruktionsförutsättningarna leda <strong>till</strong> överensstämmelse med kravs<strong>om</strong> avser hela KBS-3-förvarets säkerhet. Konstruktionsförutsättningar måste vara praktiskt uppnåeliga och verifierbara församtliga berörda barriärer. Konstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> innebär enkla, robusta och effektiva lösningar är attföredra.Dessa principer används för att ta fram sammanvägda krav för bränsle, kapsel, buffert,återfyllning, förslutning och bergutrymmen.Från detta arbete finns nu preliminära resultat och förslag <strong>till</strong> delvis revideradekonstruktionsförutsättningar. Det finns dock ett antal frågor där ytterligare utredning krävs.I inget fall innebär detta att slutsatserna i säkerhetsanalysen SR-Site behöver revideras <strong>på</strong>annat sätt än att det ska vara än mer tydligt hur uppfyllandet avkonstruktionsförutsättningarna kan verifieras.Dessa konstruktionsförutsättningar planeras gälla s<strong>om</strong> underlag för, och redovisas i, denpreliminära säkerhetsredovisning (PSAR) s<strong>om</strong> <strong>SKB</strong> måste lämna in och få godkänd av<strong>SSM</strong> innan byggstart. Ytterligare revision kan dock inte helt uteslutas, framförallt s<strong>om</strong>följd av eventuella villkor s<strong>om</strong> ges i samband med prövningen av <strong>till</strong>ståndsansökan. Flerstörre revisioner av konstruktionsförutsättningarna kan förväntas i samband med attsäkerhetsredovisningen förnyas. Ytterligare detaljering eller förändrad avvägning av kravmellan olika system kan även behöva göras under detaljkonstruktion eller införimplementering.b) Avseende plan för hur det är tänkt att ändringar i lagar, föreskrifter och förordningarska följas upp samt hur anläggningen k<strong>om</strong>mer att anpassas <strong>till</strong> gällande regler under desslånga drifttid.<strong>SKB</strong>:s ledningssystem styr roller, ansvar och befogenheter avseende bevakning, införandeoch uppföljning av förändrade krav i lagar, förordningar och föreskrifter. Rutiner finnsredan idag implementerade för identifiering av ändringar i krav och införande av dessa i<strong>SKB</strong>:s ledningssystem och systematiska kravhantering. Både ledningssystem och processoch verktyg för systematisk kravhantering k<strong>om</strong>mer att utvecklas successivt för att följaprojektets utveckling och de förutsättningar s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att gälla under uppförande ochdrift.Anläggningens anpassning <strong>till</strong> ändring av gällande regler, föreskrifter och lagar k<strong>om</strong>meratt kunna ske gen<strong>om</strong> en förändringsprocess s<strong>om</strong> ska säkerställa att alla krav <strong>på</strong> denkärntekniska verksamheten beaktas. Denna förändringsprocess kan jämföras med denanläggningsändringsprocess eller förnyelseprocess s<strong>om</strong> <strong>till</strong>ämpas i befintliga kärntekniskaanläggningar i Sverige. Införande av nya krav, föreskrifter och lagar kan, beroende <strong>på</strong>Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 5 (12)<strong>om</strong>fattning och situation, k<strong>om</strong>ma att behöva regleras av övergångsplaner för att successivtoch med bibehållen säkerhet kunna anpassa anläggningen <strong>till</strong> dessa.<strong>SKB</strong> <strong>till</strong>ämpar idag systematisk kravhantering, en metodik för att utveckla och förvaltakonstruktionsförutsättningar (se också svar a) ovan). Syftet är bland annat att densystematiska hanteringen av konstruktionsförutsättningar ska vara ett verktyg för attsäkerställa att slutförvaret och KBS-3-systemets anläggningar under design ochprojektering, uppförande, drift och efter avveckling och förslutning motsvarar de krav s<strong>om</strong>ställts.Systematisk kravhantering ger förutsättningar för att dokumentera hur ändringar iförfattningar ska implementeras i de olika stegen vid utvecklingen av KBS-3-förvaret ochförvarsanläggningen. I utformningen utgår man från övergripande krav och arbetarsuccessivt fram en utformning <strong>till</strong> en detaljeringsnivå möjlig att uppföra. Gen<strong>om</strong> attrelatera varje detaljerad konstruktionsförutsättning <strong>till</strong> en mer övergripande visarkravhanteringssystemet hur <strong>SKB</strong> har tagit hänsyn <strong>till</strong> författningarnas övergripande kravoch <strong>om</strong>satt dem i den faktiska utformningen. Med hjälp av en kravdatabas dokumenteraskonstruktionsförutsättningar, dess relationer och historik.Ytterligare redovisning sker in<strong>om</strong> ramarna för k<strong>om</strong>mande säkerhetsredovisningar.c) Avseende <strong>till</strong>ämpliga nivåer <strong>på</strong> <strong>på</strong>verkan vid jordbävning samt vilka ingående värden<strong>SKB</strong> planerar att använda för dimensionering av slutförvarsanläggningen enligtEurokoderna SS-EN 1990 och SS-EN 1998.EN 1998-1 (General rules, seismic actions and rules for buildings) pekar i förordet var manska göra nationella val. Specifikt säger avsnitt 3.2.1 <strong>om</strong> seismic zones: ”For the purpose ofEN 1998, national territories shall be subdivided by the National Authorities into seismiczones, depending on the local hazard. By definition, the hazard within each zone isassumed to be constant”.SS-EN 1998-5 (Foundations, retaining structures and geotechnical aspects) redovisar ibilaga NA Nationellt valda parametrar mm för SS-EN 1998, del 1 – 6, s<strong>om</strong> är informativa.Där anges att Boverket inte funnit det nödvändigt att utge föreskrifter eller allmänna rådavseende användningen av SS-EN 1998 efters<strong>om</strong> den torde k<strong>om</strong>ma <strong>till</strong> användning iSverige enbart i mycket särskilda fall. Vid sådan <strong>till</strong>ämpning fordras specialk<strong>om</strong>petens.Vägverket menar att verifiering av bärverk med avseende <strong>på</strong> jordbävning normalt intebehöver gen<strong>om</strong>föras efters<strong>om</strong> övriga delar av SS-EN 1990 <strong>till</strong> SS-EN 1999 normaltsäkerställer även bärverkets bärförmåga, stadga och beständighet för de nivåer av <strong>på</strong>verkans<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mer vid jordbävningar i Sverige.Sammanfattningsvis är alltså EN 1998 formellt inte tvingande för användning i Sverige,och det finns inte heller specificerade nationella parametrar s<strong>om</strong> möjliggör framtagning avdimensionerande markresponsspektra för konstruktionsarbete. Dock är konstruktionsreglerför bärverk inte <strong>till</strong>räckliga för verifiering av de speciella säkerhetsfunktioner s<strong>om</strong> gällerkärntekniska anläggningar. Det finns dock internationellt ett stort antal handböcker s<strong>om</strong>behandlar olika aspekter kring dynamisk bärverksmodellering och analys. ASCE 4-98(ASCE 2000) är en standard s<strong>om</strong> anger minimikrav och acceptabla metoder förjordbävningsanalys av kärntekniska anläggningar. För svenska kärnkraftsverk användsmarkresponsspektra enligt SKI (1992). Där beskrivs markens rörelse i fritt fält utan<strong>på</strong>verkan av byggnadens närvaro. <strong>SKB</strong> ser inget annat lämpligt förslag <strong>på</strong>Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 6 (12)dimensionerande last för konstruktion av st<strong>om</strong>mar och installationer iundermarksanläggning än markresponsspektra i SKI (1992), med vetskap att detta ärkonservativt för en undermarksanläggning, men där vi idag inte kan kvantifiera graden avkonservatism.<strong>SKB</strong>:s dimensioneringsstrategi<strong>SKB</strong> avser att i allt väsentligt ansluta <strong>till</strong> SS-EN 1990 och SS-EN 1997-1 vid konstruktionav undermarksanläggning. Utgångspunkten är att utgå från avsnitten 2 och 3.2 i SS-EN1990 avseende val av dimensioneringssituation. Dessut<strong>om</strong> ger Trafikverket generellarek<strong>om</strong>mendationer för bergtunnel i svenska bergförhållanden (Trafikverket 2011a,avsnitt E).Geoteknisk kategori (GK) introducerades i SS-EN 1997-1. Geoteknisk kategori ersätter deti BFS 2003:6 (Boverket 2003) <strong>till</strong>ämpade begreppet Geoteknisk klass. En arbetsgruppunder Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) har tagit fram rådgivande dokument förImplementering av Eurocodes i Geoteknisk Design (arbetsgrupp IEG, där även <strong>SKB</strong> varitrepresenterad). IEG (2010) föreslår att val av geoteknisk kategori för bergtunnlar i Sverigeska göras enligt nedanstående indelning.GK 1: är inte <strong>till</strong>ämpbart <strong>på</strong> bergtunnlar.GK 2: kan <strong>till</strong>ämpas då allmän praktisk erfarenhet föreligger av motsvarandebergkonstruktioner. Dimensionering och utförande kan ske med allmäntaccepterade metoder.GK 3: bergtunnlar eller delar av bergtunnlar s<strong>om</strong> inte faller in<strong>om</strong> GK 2.Enligt SS-EN 1997-1 bör dimensionering av bergkonstruktioner i GK 3 normalt <strong>om</strong>fattaalternativa föreskrifter och regler än vad s<strong>om</strong> anges i SS-EN 1997-1. Byggherren (<strong>SKB</strong>)ansvarar för att ange vilka alternativa föreskrifter och regler s<strong>om</strong> ska gälla. En liknande,principiell approach föreslås även i IEG (2010). Aktuella föreskrifter förundermarksanläggningen utvecklas under projekteringsarbetet baserat <strong>på</strong> dekonstruktionsförutsättningar s<strong>om</strong> gäller (se svar <strong>till</strong> delfråga a) ovan).<strong>SKB</strong> har preliminärt ansatt att större delen av <strong>till</strong>farterna <strong>till</strong> slutförvaretsundermarksanläggning är GK 2, medan anläggningsdelar <strong>på</strong> förvarsnivån och nedre delenav <strong>till</strong>farter med kvalificerade krav <strong>på</strong> utformning och utförande är GK 3. Dennabedömning kan ändras när kunskap <strong>om</strong> platsförhållanden <strong>på</strong> förvarsdjup är merdetaljerade. För varje anläggningsdel och dess installationer kan principer enligtflödesschema nedan <strong>till</strong>ämpas (något modifierad efter IEG 2010).Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 8 (12)3. <strong>SSM</strong> efterfrågar en redovisning s<strong>om</strong> motiverar de metoder och planer s<strong>om</strong> <strong>SKB</strong>presenterar i ansökan för detaljundersökningar, anpassning <strong>till</strong> lokala geo-, hydro- ochbergtekniska förhållanden, kontrollmetoderna samt korrigerande åtgärder, särskilt för defall där det inte är möjligt att korrigera utfallet för uppförande så att kraven uppfylls.<strong>SKB</strong>:s svar (svar lämnat i april 2013, ändring enligt revisionsförteckning)<strong>SKB</strong> redovisar i ansökan ett första samlat program för detaljundersökningar i sambandmed slutförvarets uppförande och drift (R-10-08, <strong>SKB</strong> 2010h). Rapporten utgör bilaga <strong>till</strong>den så kallade Berglinjerapporten (TR-10-18, <strong>SKB</strong> 2010g), s<strong>om</strong> beskriver initial<strong>till</strong>ståndsamt konstruktionsförutsättningar och metodik för att uppnå detta. Dessakonstruktionsförutsättningar har legat s<strong>om</strong> grund för den förvarsutformning s<strong>om</strong>presenteras i ansökan. S<strong>om</strong> framgår av avsnitt 5.2 i SR-Site (TR-11-01, <strong>SKB</strong> 2011) bidrarbergutrymmena i sig inte <strong>till</strong> KBS-3-förvarets strålsäkerhet och har inga barriärfunktioner.Placeringen av deponerings<strong>om</strong>rådena och deponeringshålen – med avseende <strong>på</strong> bergetstermiska, hydrologiska, mekaniska och kemiska egenskaper – är emellertid viktig för attkunna utnyttja berget s<strong>om</strong> en barriär, och således även för förvarets strålsäkerhet.Dessut<strong>om</strong> kan eventuella skadade zoner (Excavation Damaged Zone, EDZ), samtkonstruktionsmaterial och andra kvarlämnade material s<strong>om</strong> finns i berget, <strong>på</strong>verka bergetsoch/eller de tekniska barriärernas barriärfunktion. Dessa måste därför vara kända vidutvärderingen av förvarets säkerhet.Ramprogrammet för detaljundersökningar (R-10-08) presenterade ett preliminärt programför undersökningar och modellering, dels under slutförvarsanläggningens uppförande ochdels i samband med den stegvisa utbyggnad av deponerings<strong>om</strong>råden, deponeringstunnlaroch deponeringshål. Det övergripande motivet för de i ramprogrammet fördetaljundersökningar redovisade undersöknings- och utvärderingsmetoder är att de skakunna ligga <strong>till</strong> grund för att i detalj anpassa utformningen av förvaret, i första hand val avdeponeringstunnlar och deponeringshål, för att verifiera att konstruktionsförutsättningarblir uppfyllda och att bergutrymmenas initial<strong>till</strong>stånd blir dokumenterade, se Bilaga 1 iramprogrammet för detaljundersökningar (R-10-08). Ramprogrammet fördetaljundersökningar presenterade dessut<strong>om</strong> i samma bilaga översiktligt en plan förvidareutveckling av undersöknings- och modelleringsmetoder och utlovade modifieradeoch mer detaljerade programversioner efter erfarenheter från och k<strong>om</strong>mentarer <strong>på</strong> SR-Siteoch med resultat från utvecklingsarbeten av detaljundersökningsmetodik s<strong>om</strong> grund. Måletmed utvecklingsarbetet är bland annat att optimera och utförligare motivera valet avmetoder för undersökningar och modellering för att ta fram det underlag s<strong>om</strong> behövs förutformning av förvarets bergutrymmen.Dessa utvecklingsarbeten inleddes i början av 2011 och bedrivs i projekt Detum-1 s<strong>om</strong><strong>om</strong>fattar fem delprojekt. I tre av delprojekten <strong>på</strong>går utveckling av undersökningsmetoderoch instrument, modelleringsmetodik respektive datasystem. Ett delprojekt fokuserar <strong>på</strong>konstruktionsförutsättningen ”Stora sprickor” med avseende <strong>på</strong> hur dessa objekt kanidentifieras och verifieras i den stegvisa utbyggnaden av deponerings<strong>om</strong>råden, med<strong>till</strong>hörande deponeringstunnlar och deponeringshål. Viktiga delar av detta arbete är<strong>till</strong>ämpade fälttester i Äspö och informationsutbyte med Posiva. I det femte delprojektetvidareutvecklas detaljundersökningsprogrammet. Programutvecklingen är uppdelad i tvåhuvudsakliga inriktningar:1. ett detaljerat program för undersökningar och modellering vid uppförande avkärnbränsleförvarets <strong>till</strong>farter och central<strong>om</strong>råden, ochSvensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 9 (12)2. ett preliminärt program för detaljundersökningar vid utbyggnaden avdeponerings<strong>om</strong>råden.Den första produkten k<strong>om</strong>mer <strong>till</strong>sammans med utvecklad teknik att levereras förimplementering i uppförandeorganisationen i god tid innan Kärnbränsleförvaretsuppförande <strong>på</strong>börjas. Den andra produkten k<strong>om</strong>mer att innehålla strategier och preliminärmetodik för att verifiera att konstruktionsförutsättningarna uppfylls samt för beskrivningav initial<strong>till</strong>ståndet för berget. Denna produkt s<strong>om</strong> är av preliminär karaktär förutsesk<strong>om</strong>ma att vidareutvecklas in<strong>om</strong> en efterföljande projektfas med särskilt fokus <strong>på</strong>teknikutveckling för deponerings<strong>om</strong>råden. Metoder för verifiering avkonstruktionsförutsättningar <strong>på</strong>verkas också av platsens egenskaper, vilket innebär attdessa k<strong>om</strong>mer att vidareutvecklas i takt med att den detaljerade kunskapen <strong>om</strong> Forsmarksberggrund successivt k<strong>om</strong>mer att byggas upp och modelleras.För båda de definierade produkterna planeras att preliminära resultat ska redovisas 2014 ien publik rapport. Programmet s<strong>om</strong> avser <strong>till</strong>farter och central<strong>om</strong>råden ska då ge underlagför detaljprojektering och för <strong>SKB</strong>:s redovisning av Säkerhet under slutförvaretsuppförande (Suus). Programmet s<strong>om</strong> avser deponerings<strong>om</strong>råden ska då framförallt geunderlag <strong>till</strong> den preliminära säkerhetsredovisningen, PSAR, för kärnbränsleförvaret underutbyggnad för deponering. Vid denna tidpunkt <strong>på</strong>går Detum-1:s teknikutveckling för fulltmen viktiga delar därifrån och lärd<strong>om</strong>ar från delprojekt ”Stora Sprickor” k<strong>om</strong>mer attinkluderas i dessa programrapporter. Uppdaterade programrapporter k<strong>om</strong>mer att tas framunder projektets slutförande (2015-2016), när teknikutvecklingen in<strong>om</strong> projektet ärgen<strong>om</strong>förd.Beträffande kvalitetssäkring av detaljundersökningar och etablering av kontrollmetoder försäkerhet efter förslutning k<strong>om</strong>mer strategier och övergripande planer att utvecklas<strong>till</strong>sammans med projekt Kärnbränsleförvaret och andra teknikutvecklingsprojekt in<strong>om</strong>Berglinjen.Detum-1 k<strong>om</strong>mer såväl vid teknikutveckling s<strong>om</strong> vid programskrivning att samverka medannan teknikutveckling in<strong>om</strong> berglinjen, framförallt vidareutveckling avobservationsmetoden för Kärnbränsleförvarets projektering, uppförande och utbyggnad avKärnbränsleförvaret.Den principiella metoden för platsanpassning av förvarets utformning för att optimerastrålsäkerheten är den s k observationsmetoden. Enligt Eurocode 7 (SS-EN 1997-2: 2007)s<strong>om</strong> är den standard för observationsmetoden s<strong>om</strong> <strong>SKB</strong> avser <strong>till</strong>ämpa, ska en plan förkorrigerande åtgärder upprättas s<strong>om</strong> ska följas <strong>om</strong> bergets beteende ligger utanför deacceptabla gränser s<strong>om</strong> definierats. När det gäller uppfyllande av platsspecifikakonstruktionsförutsättningar för berget avseende säkerhet efter förslutning k<strong>om</strong>mer detovan nämnda detaljundersökningsprogrammet att verifiera eller förkasta föreslagnadeponeringspositioner. Kvalitetssäkringsprocesser av undersöknings- ochmodelleringsarbetet syftar <strong>till</strong> att minimera risken att nämnda konstruktionsförutsättningarinte blir uppfyllda vid beslut <strong>om</strong> lägen för deponeringspositioner. En viktig del i dettaarbete är dokumentationen s<strong>om</strong> ger s<strong>på</strong>rbarhet i den stegvisa beslutsprocessen. En första<strong>till</strong>ämpning av observationsmetoden, <strong>om</strong> än begränsad, har gen<strong>om</strong>förts i samband medutbyggnaden av Äspölaboratoriet. Erfarenheter från denna <strong>till</strong>ämpning k<strong>om</strong>mer attrapporteras under 2013.Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 10 (12)En viktig fråga vid värderingen av hur observationsmetoden kan <strong>till</strong>ämpas är <strong>om</strong> det skullekunna finnas utfall s<strong>om</strong> inte senare kan korrigeras. I en absolut mening bedöms ingasådana utfall kunna förek<strong>om</strong>ma, men det skulle uppenbarligen innebära <strong>om</strong>fattandeåtgärder <strong>om</strong> valt djup för deponerings<strong>om</strong>rådena eller riktningen för deponeringstunnlarnaskulle behöva ändras när en stor del av anläggningen redan har byggts ut. Av detta skälingår <strong>om</strong>fattande k<strong>om</strong>pletterande undersökningar av bergspänningssituationen i sambandmed att förvaret <strong>till</strong>farter uppförs. Vidare <strong>på</strong>börjas inte detaljprojektering avdeponerings<strong>om</strong>rådena innan det finns data från undersökningarna gjorda under mark ocherfarenheter från bergbyggnad <strong>på</strong> förvarsnivå. Dessut<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer endast en mindre del avdet första deponerings<strong>om</strong>rådet att byggas under uppförandeskedet. Under den fortsattautbyggnaden av förvaret under drift skulle även situationen kunna uppstå att uppfördadeponeringstunnlar eller borrade deponeringshål <strong>till</strong> slut inte bedöms kunna uppfyllagällande krav. I sådana fall k<strong>om</strong>mer naturligtvis inte de ej godkända tunnlarna eller hålenatt användas för deponering. Vidare bedöms möjligheterna att återfylla dessa utrymmen <strong>på</strong>ett sådant sätt att de inte stör förvarets barriärfunktioner vara goda.4. <strong>SSM</strong> efterfrågar en redovisning med motivering av val av tekniska livslängder försvårutbytbara delar och för anläggningens bergkonstruktioner samt hur de k<strong>om</strong>mer attinnehållas.<strong>SKB</strong>:s svar (svar lämnat i april 2013)Utgångspunkten för projekteringen av slutförvarsanläggningen har varit att den tekniskalivslängden för deponeringstunnlar innan dessa återfylls och pluggas ska vara minst 5 åroch att den tekniska livslängden för övriga delar av slutförvarsanläggningen, inklusivepluggarna <strong>till</strong> återfyllda deponeringstunnlar, ska vara minst 100 år. Dessa tider anges itabell 9-1 i rapporten <strong>SKB</strong> (2007), s<strong>om</strong> är referens <strong>till</strong> produktionslinjerapporten förbergutrymmena (<strong>SKB</strong> 2010g). Livslängden 5 år för en deponeringstunnel innan dennaåterfylls och pluggas baseras <strong>på</strong> en bedömning <strong>om</strong> hur lång tid, med marginal, det skabehöva gå mellan att tunneln uppförs och att den används för deponering, återfyllning ochpluggning. Livslängden <strong>på</strong> 100 år för övriga förvarsdelar är <strong>till</strong>tagen för att med råge <strong>till</strong>åtaatt allt det bränsle s<strong>om</strong> ingår i ansökan ska hinna deponeras och att förvaret därefter skakunna förslutas.Krav <strong>på</strong> konventionella förstärkningselement och förstärkningslösningar med bedömdlivslängd <strong>på</strong> drygt 100 år har tagits fram av Trafikverket (Trafikverket 2011a, b). <strong>SKB</strong>avser följa dessa principer så långt s<strong>om</strong> är möjligt. Verifiering av bergkonstruktionerslivslängd förutsätter dock att man har regelbundna inspektionsprogram och möjlighet attgöra löpande underhåll. <strong>SKB</strong> har lång erfarenhet av sådana underhållsprogram för våraundermarksanläggningar Clab, SFR och Äspölaboratoriet.Förstärkning av anläggningsdelar med begränsad åtk<strong>om</strong>st, t ex bak<strong>om</strong> installationer, lösesnormalt med överdimensionering av förstärkningen (mer bult, tjockare sprutbetong etc).Behovet av sådan åtgärd beslutas vid detaljprojektering av varje anläggningsdel när ävendetaljerad layout och konfiguration av installationer fastställs. <strong>SKB</strong> har ett övergripandekrav <strong>på</strong> berganläggningar att ytorna ska vara besiktningsbara ”<strong>på</strong> handnära avstånd”. I falldär detta bedöms vara svårt att uppnå k<strong>om</strong>mer behov av överdimensionerad förstärkningatt beaktas.Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 11 (12)Med vänlig hälsningSvensk Kärnbränslehantering ABAvdelning KärnbränsleprogrammetHelene ÅhsbergProjektledare TillståndsprövningReferenserReferenser i ansökan<strong>SKB</strong>, 2007. Final repository facility.Underground design premises/D2. <strong>SKB</strong> R-07-33,Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2009. Design premises for a KBS-3V repository based on the results fr<strong>om</strong> the safetyassessment SR-Can and s<strong>om</strong>e subsequent analyses. <strong>SKB</strong> TR-09-22, SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010a. Design and production of the KBS-3 repository. <strong>SKB</strong> TR-10-12, SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010b. Spent nuclear fuel for disposal in the KBS-3 repository. <strong>SKB</strong> TR-10-13,Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010c. Design, production and initial state of the canister. <strong>SKB</strong> TR-10-14, SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010d. Design, production and initial state of the buffer. <strong>SKB</strong> TR-10-15, SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010e. Design, production and initial state of the backfill and plug in depositiontunnels. <strong>SKB</strong> TR-10-16, Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010f. Design, production and initial state of the closure. <strong>SKB</strong> TR-10-17, SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010g. Design, construction and initial state of the underground openings. <strong>SKB</strong> TR-10-18, Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2010h. Ramprogram för detaljundersökningar vid uppförande och drift av slutförvarför använt kärnbränsle. <strong>SKB</strong> R-10-08, Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>, 2011. Long-term safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark.Main report of the SR-Site project. <strong>SKB</strong> TR-11-01, Svensk Kärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>doc 1091554 ver 3.0. Säkerhetsredovisning för drift av slutförvarsanläggning föranvänt kärnbränsle (SR-Drift) kapitel 3 – Krav och konstruktionsförutsättningar. SvenskKärnbränslehantering AB.<strong>SKB</strong>doc 1199888 ver 1.0. Verksamhet, ledning och styrning – Uppförande. SvenskKärnbränslehantering AB.Svensk Kärnbränslehantering AB
PDF rendering: DokumentID 1371893, Version 2.0, Status Godkänt, Sekretessklass Öppen1371893 - <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> konstruktion av undermarksdel 2013-03-04 12 (12)<strong>SKB</strong>doc 1205118 ver 2.0. Clink PSAR Allmän del Kapitel 3 – Krav ochkonstruktionsförutsättningar. Svensk Kärnbränslehantering AB.SKI, 1992. Project Seismic Safety. Characterization of seismic ground motions forprobabilistic safety analyses of nuclear facilities in Sweden. Summary report. SKITechnical Report 92:3, Statens kärnkraftinspektion.Övriga dokumentASCE, 2000. ASCE 4-98. Seismic analysis of safety-related nuclear structures. New York:American Society of Civil Engineers.Boverket, 2003. BFS 2003:6 – BKR7. Boverkets föreskrifter <strong>om</strong> ändring i verketskonstruktionsregler (föreskrifter och allmänna råd). Karlskrona: Boverket.IEG, 2010. Tillämpningsdokument Bergtunnel och Bergrum. IEG rapport 5:2010,Implementeringsk<strong>om</strong>mission för Europastandarder in<strong>om</strong> Geoteknik.<strong>SKB</strong>doc 1371906 ver 1.0. <strong>Svar</strong> <strong>till</strong> <strong>SSM</strong> <strong>på</strong> <strong>begäran</strong> <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plettering <strong>rörande</strong> SR driftkapsel. Svensk Kärnbränslehantering AB.Trafikverket, 2011a. TRVK Tunnel 11: Trafikverkets tekniska krav Tunnel. Stockholm:Trafikverket. (TRV publ 2011:087)Trafikverket, 2011b. TRVR Tunnel 11: Trafikverkets tekniska råd Tunnel. Stockholm:Trafikverket. (TRV publ 2011:088)RevisionsförteckningVersion Datum Revideringen <strong>om</strong>fattar Utförd av Kvalitetssäkrad Godkänd2.0 Se sidhuvud Infört svar <strong>på</strong> fråga 1, sid 1-2,samt lagt <strong>till</strong> ny referens ireferenslistan (<strong>SKB</strong>doc 1371906)<strong>på</strong> sid 12 och tagit bort tidigarereferens (<strong>SKB</strong>doc 1373301).<strong>Svar</strong> <strong>till</strong> fråga 2b, sid 5, rad 3;ändrat ”krav och dimensioneringsförutsättningar”<strong>till</strong>”konstruktionsförutsättningar”.<strong>Svar</strong> <strong>till</strong> fråga 3, sid 8, stycke 2;Ändrat ”Detaljundersökningsrapporten”<strong>till</strong> ”Ramprogrammetför detaljundersökningar”.KristinaSkagius ochElisabet BrusKristinaSkagius1.0 2013-03-30 <strong>Svar</strong> <strong>på</strong> fråga 2 (a-c), 3 och 4. KristinaSkagiusSe sidhuvudSaida Engström,Olle OlssonSe sidhuvudAnders StrömSvensk Kärnbränslehantering AB