Figur 1.1 Priser och efterfrågade kvantiteter - Norstedts
Figur 1.1 Priser och efterfrågade kvantiteter - Norstedts
Figur 1.1 Priser och efterfrågade kvantiteter - Norstedts
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Figur</strong> 10.3 Utbildning som investering i humankapitalDen unga människa som övervägeratt gå en högre utbildningkan sägas stå inför ett investeringsbeslut.Avkastningen påinvesteringen i utbildning spelardå sannolikt en stor roll. Ska honsluta skolan efter gymnasiet, gåut på arbetsmarknaden <strong>och</strong> skaffasig ett arbete som kan tänkas geen inkomstutveckling enligt kurvaA? Eller ska hon gå tre eller fyra årpå högskola – vilket ger inkomstutvecklingB?Högskoleutbildningen ger högreinkomster – men den kostarockså, dels genom att studentenförlorar arbetsinkomster underutbildningstiden, dels genom atthon drar på sig studieskulder somska betalas tillbaka. Mätt i pengarhandlar beslutet om huruvida denljusa inkomstökningen mellanA <strong>och</strong> B efter 22 års ålder ärstörre än den mörka kostnadenmellan 18 <strong>och</strong> 22 års ålder.Årliginkomst018 22 30 40 50 60 65Normalt är extraintäkten större än kostnaden. Investeringen har alltså positiv avkastning. Men ju jämnareinkomstfördelning desto lägre utbildningspremie. Och ju högre marginalskatten är på en inkomstökning,desto mer av denna premie dras bort i skatt.Exemplet är förenklat. Även andra faktorer än pengar spelar in – önskan att bilda sig, hur stimulerande deframtida arbetsuppgifterna är osv. Men diagrammet visar ändå att små inkomstskillnader <strong>och</strong> höga marginalskatterreducerar utbildningspremien <strong>och</strong> därmed kan minska intresset att gå vidare till högre utbildning.BAÅlder