You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NYHETER FRÅNGALAXEN-VERKSAMHETENInformation från <strong>Galaxen</strong> omrehabilitering och prevention<strong>Nr</strong>. 1 2006BERRA ISBACK!”Inriktningen på prevention ärhelt rätt”Nu kommer PreventionspiloternaFolkfest för byggfolk1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 1
När kommerVÄNDNINGEN?Detta är den fråga om vialla bär på just nu. Efteren ovanligt lång ochkall vinter med mycket snö ochovanligt låga temperaturer i marsfrågar sig alla: När blir det vår?Men också i vårt arbete undrarvi; när kommer vändningen, närmärks förändringen?Vi arbetar troget på medförändringsarbete men har noglitet till mans svårt att se att viåstadkommer något.När man sedan tittar tillbaka dåkan vi ofta trots allt räkna upp detena efter det andra som faktiskthar blivit bättre och i den riktningvi ville.Så är det med vårtpreventionsarbete. Det ärmycket arbete för att fåpreventionstankarna på bananigen och man tvivlar på om någonlyssnar, och så plötsligt börjar dethända saker. Vi är där nu.Nu ska många få tillfälletatt utbilda sig i vårtpreventionstänkande.Det ska bli roligt ochstimulerande och det var hit viville komma.Nu börjar man se nyttan av det viarbetat fram, boken Preventionoch Praktisk ergonomisamt instrumentet Praktiskergonomiuppföljning.Om detta går att läsa i artikeln omPreventionspiloterna på sidan sex.I annat arbete inomrehabiliteringsområdet är vi intelika långt framme.Det gäller satsningen på tidigrehabilitering. Här har det intelossnat riktigt än, men tankarnaär riktiga. Det gäller att arbetavidare. Trägen vinner.Däremot har vi sedan 1986arbetat envist i alla regioner medatt fler och fler som behöverkomma tillbaks i arbete frånarbetslöshet eller sjukskrivningska få chansen via <strong>Galaxen</strong>. Idetta arbeta är vi framgångsrika.De nya siffrorna från förra åretstår även att läsa i detta nummeroch det är många som på dettasätt får en ökad livskvalitet.På samma sätt önskar vi nu attvåren ska ge ökad livskvalitet tillalla våra läsare. Det har trots alltblivit ljusare!Berndt StenlundVD Central<strong>Galaxen</strong> Bygg ABRedaktion och annonser: Roland Öqvist, tel: 0155-21 98 15, 0708-28 87 96roland@expomarketing.seAnsvarig utgivare: Berndt Stenlund, Tel 08-656 07 01.Mailadress Berndt.Stenlund@galaxenbygg.seRedaktionsråd: Central<strong>Galaxen</strong>s stab och redaktören.CGB Central<strong>Galaxen</strong> Bygg AB, tel: 08-656 07 00OBS! Tidningen förbehåller sig rätten att inte ta in annonser utan redaktionsrådetsgodkännande.ANNONSPRISER OCHANNONSFORMAT1/1-sida:1/2-sida:1/4-sida:1/8-sida:180 x 270 mm.11 500 :-180 x 135 mm.Stående90 x 270 mm.Liggande6 500:-90 x 135 mm.Stående65 x 180 mm.Liggande4 500:-45 x 135 mm.Stående90 x 45 mm.Liggande2 800:-Bilaga i tidningen:Kontakta redaktionen för offert.Annonsmaterial:Digitalt Högupplöst PDF eller EPS.Skickas till:roland@expomarketing.seAnnonsmaterial till redaktionen cirkatre veckor före utgivningsvecka.UTGIVNINGSPLAN 2006:Nummer 2/06: Vecka 26Nummer 3/06: Vecka 40Nummer 4/06: Vecka 50Tekniska upplysningar:Format: A4, 210 x 297 mm.Sidantal. 16 sid.Färg: 4 färgerKontakta oss påCentral<strong>Galaxen</strong>:Berndt Stenlund:08-656 07 01, 0708-255 255.bernt.stenlund@galaxenbygg.seSven Roos:08-656 07 03, 070-386 07 03.sven.roos@galaxenbygg.seHenri Leray:08-656 07 49, 076-807 28 80.henri.leray@galaxenbygg.seMaud Herré:08-656 07 00, 0733-400 441.maur.herre@galaxenbygg.seEva-Lena Palander:08-656 07 15, 070-288 00 08.eva-lena.palander@galaxenbygg.se2 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006
Ingela Rosell har hand om det administrativajobbet. Hon har jobbat med<strong>Galaxen</strong> sedan 1977Nedan Irena Hallqvist som håller i ekonomin.<strong>Galaxen</strong>s Region Sydöstomfattar Blekinge, Smålandoch Östergötland medkontor i Linköping, Växjö, Jönköping,Kalmar och Karlshamn.Det är Ingvar Legrell som basaröver verksamheten i Sveriges-Byggindustriers lokaler i Jönköpingoch där arbetar totalt sexpersoner, alla är av och till inblandadei <strong>Galaxen</strong>verksamheten.- Preventionsverksamheten harförändras lite över tiden, berättarhan. Tidigare bestod den mer avatt prova ut och rekommenderabra verktyg. Nu inriktas den merpå att förebygga att arbetsskadoröver huvudtaget uppstår. Nu ärdet prevention som står i förstarummet.4 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006Besöker byggymnasiernaRegionen arbetar även mycketmed att besöka byggymnasierna isitt område. Det är ByggpiloternaKarl Erik Lund i Växjö och GöranFogelberg i Jönköping som är uteoch berättar om arbetet i byggbranschen.- Det fungerar mycket bra. Jagtror vi är ensamma i landet attvara ute på skolorna, säger IngvarLegrell, som tycker att fler bordegöra så.- Att få eleverna att tänka rätt
Byggpiloterna Karl Erik Lund i Växjöoch Göran Fogelberg i Jönköping ärofta ute och berättar om arbetet ibyggbranschen.och göra rätt redan från börjanär mycket viktigt, menar han.Trovärdigheten blir ju mycket stornär folk som verkligen vet vad detalar om, kommer ut och berättar.Det är tolv olika byggymnasieskolorsom man besöker under detförsta läsåret och berättar om ergonomioch fallskydd och säkrarelyft, bland annat.Tre gånger per år kommer mantill varje klass och föreläser.Man är även ute på byggföretageni området och föreläser inom området”Säkra Lyft”, vilket omfattarungefär halva tiden av arbetet,resten är uppföljning av Galaxareute på företagen.Saknade på arbetsplatserna- Det tidigare arbetet när byggpiloternavar ute på byggarbetsplatsernaoch demonstrerademaskiner och verktyg var mycketomtyckt. Man saknar oss ute påarbetsplatserna. Men jag tyckeratt den nya inriktningen på preventionär helt rätt, säger IngvarLegrell.Han menar att möjligheten att fåut kunskaperna kring förebyggande,preventivt, arbete är mycketviktigt.Även andra jobbI region Sydöst finns det för närvarandecirka 200 Galaxare ute påarbetsplatserna. De flesta ute påolika byggarbetsplatser, naturligtvis,men det händer att man kanplacera folk även i andra jobb.- Vi hare en rörmokare som börjadeinne på kontoret, till exempeloch en golvläggare fick arbetesom fastighetsskötare berättarIngvar Legrell. Men tyvärr måsteman konstatera att alltför mångahar gått alldeles för länge medsina skador.Skadade blir yngreIngvar Legrell tycker sig ocksåmärka att de skadade blir yngreoch yngre. Då är det oftast fallolyckormen även trafikolyckorsom är orsaken.Ingvar Legrell har arbetat inombyggbranschen i hela sitt liv.- Jag har varit allt från pinnpojketill vd. Han arbetade som byggentreprenörfram till början på90-talet då han blev vd på dåvarandeByggmästarföreningen iJönköping.Ingvar bor i Jönköping och gårgärna och tittar när HV 71 spelarhockey. När han inte jobbar ärdet svampskogarna kring stuganuppe i Tiveden som gäller.”Men tyvärrmåste mankonstatera attalltför mångahar gåttalldeles förlänge med sinaskador”1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 5
FOLKFEST FÖR BYGGFOLKMed sina 55 000 besökareoch 789 utställare ärmässan Nordbygg enfaktor att räkna med inom densvenska byggindustrin. Härvisas det senaste inom verktyg,metoder och material. Här höllsseminarier och i samband medmässan höll Målaremästarna sittårsmöte.Det var mycket byggfolk frånhela landet och många studenterfrån byggymnasierna påStockholmsmässan i Älvsjö underde dagar i januari som mässanpågick. Här talades dialekter frånde flesta av våra landskap och folkträffades som inte sett varandrapå år och dag.För den som tittade efter nyheterkring områdena arbetarskydd ochprevention fanns det kanske inteså rasande mycket att se.Men lite fanns dock.En ganska fiffig apparat för att underlätta förflyttning av otympliga och tunga föremål.Den kunde faktiskt klättra upp för trappor, till och med.Ovan demonstrerar sjukgymnasten ensensorisk vattenfylld inläggsula somdessutom gav fötterna massage.Anza hade laddat upp ordentligt medverktyg för målare. Bland annat en tapetborstemed vinklat skaft som skonararmar och axlar.6 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006
Nu kommerPREVENTIONSPILOTERNA!<strong>Galaxen</strong>s Byggpiloter blev efterhanden känd företeelse. De har under årenslopp arbetat med att demonstrerabättre redskap och arbetsmetoder ochde har byggt upp ett stort förtroendekapitalute på byggarbetsplatserna.Många gånger tack vare att de hade enegen erfarenhet av arbetsskada.Nu kommer nästa steg i utvecklingenUtbildningen av <strong>Galaxen</strong>sPreventionspiloter drasnu igång över hela landet.Den omfattar två nivåer och skaresultera i att de som går 4 dagarsutbildning, blir certifieradepreventionsinformatörer medövergripande regionalt ansvar.Utbildningen bygger på boken”Prevention och Praktisk Ergonomi”och omfattar fyra steg:• AFA-BIX. I samband medAFAs skadereglering har en unikdatabas med information om sjukdom,dödsfall och arbetsskadorskapats. Dessa data har tidigarevarit svårtillgängliga.BIX, Branschindex, är ett sättatt ge branschorganisationertillgång till AFAs databas vad gällerbranschens egna skador ochsjukdomar.• Borg-skalan. Kunskap om hurman använder sig av den så kallladeBorg-skalan. Borg-skalan ärett bra hjälpmedel att uppskattaden upplevda ansträngning ettarbete innebär.• Biomekanik. Det vill säga,kunskap om jämvikt och rörelser imänniskokroppen. Inom biomekanikenstuderas inverkan på kroppenav yttre och inre belastningaroch av vila.• Praktisk ergonomiuppföljning.Det är ett verktyg som<strong>Galaxen</strong> utvecklat och som bestårav: intervju-, och åtgärdsdel isammanställning. Genom denkan man på ett enkelt sätt hitta depunkter i ett arbetsmoment somär viktiga att åtgärda.Detta är Nivå 1 i utbildningensom siktar mot att utbilda dels degalaxenanställda ute på arbetsplatsernatill Preventionspilotermen också skyddsombud ochMB-ledamöter.Den certifierade Preventionsinformatören(Nivå 2) ska tillsammansmed företagen i regionen,<strong>Galaxen</strong> och Preventionspiloternage företagens arbetsmiljöarbeteen bättre möjlighet att nå ut därde gör verkan, ute på byggarbetsplatserna.Arbetet med utbildning Nivå 1 har redanstartat.Alla sju regionerna inom <strong>Galaxen</strong>har börjat arbeta med preventionenligt ovanstående koncept,men har kommit olika långt i sittarbete.Av företagen ligger Skanskalängst fram just nu men även NCCoch Peab ligger i startgroparnaför att komma igång med dettaaktiva preventionsarbete!Den som vill veta mer om utbildningenska kontakta Henri Leray:08-656 07 49, 076-807 28 80.henri.leray@galaxenbygg.seSå här kommer det snart att se ut på många håll i landet. Studier och återigenstudier. Representanter från Region Väst och Sydöst tar del av materialet.1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 7
Prevention står högt påSkanskas agendaSkanska startar ett pilotprojekt i samarbetemed <strong>Galaxen</strong> för att förebyggaarbetsskador.Vi har träffat arbetsmiljöchefen påSkanska.Annika Adolfssons arbetesom arbetsmiljöchef påSkanska innebär att honsammanställer och systematiserarmiljöarbetet inom företaget.Skanska är ju ett av landetsstörsta företag inom byggsektornmed cirka 12 000 anställda, så detfinns uppgifter att bita i.- Tidigare var Skanska uppdelati sex olika divisioner men nu tarman ett samlat grepp om de härfrågorna, berättar Annika Adolfsson.Vi är sex personer som arbetarmed att analysera och somföreslår åtgärder.- Det kan gälla allt från ”hårdvaran”,verktyg och maskiner, tillhälsofrågor, kost och motion,säger hon.Annika Adolfsson, arbetsmiljöchefpå Skanska.IntresseradAnnika Adolfsson är mycket intresseradav de här frågorna ochman kommer nu att inom Skanskagenomföra ett pilotprojekt inomSkanskas region sydöst. Projektetinnebär att man i samarbete medCentral<strong>Galaxen</strong> utbildar Byggpiloternaså att de sedan kan i sin turutbilda Preventionspiloterna utepå företagen. Till sin hjälp i detarbetet har piloterna boken ”Preventionoch Praktisk Ergonomi”och sin egen erfarenhet.Medvetna om problemenMen om man nu på Skanska ärmycket medvetna om problemenså betyder det inte att allt är gottoch väl.- Våra hälsoundersökningar visar8 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006att alltför många har en rätt dåligkondition, menar Annika Adolfsson.Och det förekommer fortfarandeatt man lyfter på felaktigasätt, till exempel.Dessutom är hon mycket kritisktill hur projektörerna arbetar. Detär fortfarande mycket dålig logistikpå de flesta byggarbetsplatser.En bättre planering behövs.- Jag tror att vi kan bli mycketbättre på att arbeta förebyggande,säger hon. Vi kommer nu att börjadet här preventionsarbetet i litemindre skala, men hoppas ochtror att vi kommer att fortsättamed detta. Jag tycker också attalla de andra stora företagen ibranschen ska dra igång liknandepreventionsarbete.Viktigt för branschenAnnika Adolfsson betonar attdetta är mycket viktigt för helabyggbranschen. De svenska männen,för det är ju fortfarande mestmän i branschen, kommer heltenkelt inte att räcka till.Visserligen har Skanska inte såhög sjukfrånvaro, den ligger påcirka fyra procent, men faktumkvarstår. Det är inte så mångasom kan uppnå pensionsålderninom byggbranschen.- Vi behöver få in både kvinnornaoch människor från andra länder iverksamheten.På Skanska har vi detta som ettaktivt mål. Att både fler kvinnoroch fler invandrare kommer in iverksamheten.
Bra initiativ!Det är alltid kul när vifår möjlighet att visaupp bra initiativ frånarbetsplatserna ute i landet.Just nu arbetar NCC med attbygga studentbostäder förChalmers i Göteborg. Där harman tagit till sig informationenoch arbetar aktivt för att skapaen bra arbetsmiljö. Där är rentoch snyggt med bra ordningpå grejorna. Dessutom harman ett bra tänkande när detgäller prevention och praktiskergonomi.För att förebygga skador harman regelbundet uppvärmningbåde för arbetsledningen och”gubbarna”.Det här vill vi se mer av frånandra arbetsplatser!Det är Glenn Tagge, Region Väst,som tipsat om detta. Han har äventagit bilderna.Här stretchar platschefen Kurt-LennartNilsson och lagbasen Bo Nordqvist.Bägge har ett bra arbetsmiljötänk.Kay Lithander och Berndt Mobergvärmer upp.Arbetsledaren Ida Sundstedt håller imorgonuppvärmningen. Hon tycker attdet är en så bra grej så hon tänker tadet med sig framöver på andra byggen.1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 9
”BERRA IS BACK!”Berra är tillbaka i jobbigen. Trots hårt slitenaxel och höft fungerarhan alldeles utmärktnär arbetsuppgifternaanpassas till människan istället för tvärt om.10 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006När han var 17 år slutadeBertil Dahlströmpå yrkesskolan påKungsholmen och efter entid på ett lärlingsbygge så vardet olika byggarbetsplatser istockholmsregionen som gällde.Det var arbete som timmermanbåde på stora byggen och påvillabyggen.- Ja, jag blev ”timmris” för domtjänade rätt bra på den tiden,berättar Berra Dahlström.Allt var bara frid och fröjdfram till den dag då det företaghan då arbetade på lade nerverksamheten och han blevarbetslös.I samband med detta togs detkontakt med arbetsförmedlingenoch Bertil gjorde enläkarundersökning.- Jag hade ju ont i axeln och i enahöften och jag hade känt av detlänge, men då gjordes det enmagnetröntgen och man kundese att högra axeln var helt utslitenoch lika illa var det med höften,minns han.Detta hände för cirka ett och etthalvt år sedan.AnpassningsmötePå ett anpassningsgruppsmötemed representanter frånArbetsförmedlingen Bygg iStockholm, representanterfrån <strong>Galaxen</strong> Öst och BertilDahlström, hittade manen lösning. Alternativet;
sjukskrivning på heltid var ingetsom lockade Berra.Man hittade Gärdet Bygg &Inredning, en entreprenadfirmai som jobbade mycket medreparationsarbeten i Stockholmmed omnejd. Där arbetade redanen Galaxare, Jan Källkvist, somtipsade om att man borde ta inen till Galaxare i företaget. Ochdet blev alltså Berra, med lyckatresultat.Duktiga killarPå företaget är man jättenöjdamed sina Galaxare De får sånajobb som de klarar av, trots sinaskador.- Och det är ju väldigt duktigayrkeskillar det här, säger Gunnarpå Gärdets & Bygg & Inredning.- När jag var en 20-30 år så betman ju ihop och jobbade på. Dåvar det uppknäppt i halsen, ävenom det var svinkallt ute och inteskulle man använda handskarheller. Hörselskydd? Det var baraför kärringar….En av handläggarna somvar med på mötet medanpassningsgruppen kommerihåg Bertil.- Han var väldigt sliten av jobbetoch det var otroligt att han harklarat av att gå till jobbet. Det ärkul att en så duktig yrkesmansom han är, fått möjlighet attjobba vidare utan att slita ner sigfullständigt.- Men jag tycker det verkarsom de yngre som kommer uti dag har en annan och bättreinställning till det här. De har välfått lära sig, tror Berra.Omväxlande arbetsuppgifterI dag arbetar Bertil Dahlströmmest ihop med Jan Källkvist. Deutgör ett radarpar på GärdetsBygg & Inredning och jobbet ärmycket omväxlande.Det är mest korta jobb på ettpar dagar på varje ställe och dethandlar om skiftande uppgifter.Dessutom sköter de själva inköpav material för de jobb som skautföras.På frågan om vad som hade häntom han inte hade fått den här<strong>Galaxen</strong>anställningen, menarBerra att han inte har en susning.- Jag har inte lika ont nu när jaghar mer skonsamma jobb, menkan ju känna av mina skadoribland, medger han.Har jag jobbat med händernahögt en dag så känns det i axelnefteråt.Bertil fyller snart 60 år och handrömmer om att så småningomkunna gå ner till en arbetstid på75 procent och kunna vara mer isitt sommarhus.Och det vore väl bra om det gåratt lösa.Rygginstitutet erbjuder professionella och dokumenterateffektiva insatser för förbyggande av ohälsa i arbetet.Vi lär ut hur man enkelt undviker belastningsskador med hjälpav små förändringar och genomtänkta arbetsmiljöer.Ett uppskattat sätt för både arbetsgivare och anställda att blieffektivare och trivas bättre på jobbet.Hos oss på Rygginstitutet kan Du få hjälp med skräddarsyddaprogram för just Din personal och arbetsmiljö.Efter önskemål och behov kan Du välja mellan en rad föreläsningaroch praktiska övningar.FÖRELÄSNINGARPRAKTISKA ÖVNINGARVi erbjuder också fina konferenslokaler, kostoch logi i en härlig skärgårdsmiljö - med bastuoch inomhuspool. Maten den lagar vår husmor.Varför inte kombinera föreläsningen och/ellerde praktiska övningarna med en trevligpersonalträff? Läs mer om Rygginstitutets verksamhet på: www.rygginstitutet.seVälkommen med Er förfrågan till Rygginstitutet i Ladvik,Vaxholm. Kjell Hedenus 08 - 544 311 10 vaxholm@rygginstitutet.se1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 11
Resultatet av vårt arbete under 2005Det interna målet för vårtarbete har varit att35 procent av de somlämnar <strong>Galaxen</strong> ska hittaett arbete i branschen ellerpå annat håll.Alternativt påbörjat studiereller kunnat gå kvartill ordinarie pension.Det målet överträffades.43 procent hamnade idet gula fältet i tabellennedan.Tabellen nedan visar medsiffror vad som händer ivåra regioner under ettår. Bakom alla dessa kolumneroch siffror finns olika öden ochhistorier. Byggnadsarbetare somtyvärr blivit slitna och skadade påjobbet.Som synes har vi en storomsättning i <strong>Galaxen</strong>.Enligt kolumn tre har vinyanställt 665 personer underåret samtidigt som 507 har lämnatsin <strong>Galaxen</strong>anställning.Som framgår av tabell femåterfinns här byggnadsarbetaresom man i Anpassningsgruppenbedömt löper uppenbar riskför arbetslöshet om inte en<strong>Galaxen</strong>anställning kommittill stånd. Samtidigt tar mani anpassningsverksamhetenansvar för de byggnadsarbetaresom är både arbetslösa ochfunktionshindrade. Här klarar<strong>Galaxen</strong> att hitta företag somhar möjlighet att ta emot dennakategori.Internt målInom <strong>Galaxen</strong> har vi satt upp ettinternt mål för vår verksamhet:Minst 35 procent av de somlämnar <strong>Galaxen</strong> ska sorteras inunder det gula fältet i tabellen.Att erhålla ett ordinarie jobbutan lönestöd (5+6) är förståsdet optimala resultatet av en tidi anpassat arbete. Likaså är detpositivt om man under tiden i<strong>Galaxen</strong> kommit på att ändrainriktning och börjat studera (8).Med fram till pensionTack vare det anpassade arbeteti <strong>Galaxen</strong>anställningen är detmånga byggnadsarbetare somkan finnas med fram till ordinariepension.Fantastiskt bra, både mänskligtoch ekonomiskt. Vilket hade varitalternativet?Kolumn 11 rymmer en rad olika”små” kategorier där tyvärr denstörsta är ”brist på anpassatarbete”. Av de 261 i kolumnen varmer än hälften (149) just dennaarbetsbrist.Det finns möjlighet att undantaen <strong>Galaxen</strong>anställd vid varsel,eftersom man i rehabiliteringssituationenej omfattas av LAS.Det är rehabiliteringsbehovet somavgör.Nu är det så att de allra flesta<strong>Galaxen</strong>anställda inte vill blisärbehandlade då varsel läggs,utan man vill behandlas lika somsina arbetskamrater.Sven RoosRehabiliteringsansvarigVill du veta mer om<strong>Galaxen</strong>modellen?Gå in på vår hemsida:www.galaxenbygg.seDär kan du även beställaboken Prevention ochPraktiskt Ergonomi.I det gula fältet vill vi ha de flesta av dem som lämnar <strong>Galaxen</strong> placerade.12 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006
”<strong>Galaxen</strong> är förankrat och uppskattat”Bosse Johansson är Rehabsamordnarepå Försäkringskassan i Dalarna och<strong>Galaxen</strong>ansvarig i anpassningsgruppen.Bosse har varit med redan från starten1986 och placerade den försteGalaxaren ute på en arbetsplats.- I dag uppfattas <strong>Galaxen</strong>verksamhetensom en normal del av verksamheten,berättar han. Men då när vi startadevar det betydligt kärvare. En del varskeptiska mot att ha en sån kille med ilaget och inte minst arbetsledarna varmot systemet.Bosse Johansson har varitanställd på Försäkringskassani Borlänge sedan 1973 ocharbetat som rehabiliteringssamordnaresedan 1978. Hanbörjade med rehabilitering inombyggbranschen våren 1986 ochingick då som FörsäkringskassanDalarnas representant i länetscentrala anpassningsgrupp förbyggbranschen.- I anpassningsgruppen ingårförutom jag själv representanterfrån Byggmästarföreningen/Sveriges Byggindustrier, deolika fackliga organisationerna,Arbetsförmedlingen/Länsarbetsnämndensamt läkare från Previa.Alla instanser har rätt attaktualisera ett ärende. Så även deolika byggföretagen som ofta hörav sig för att diskutera en anställdmed olika typer av problematikoch arbetshinder.<strong>Galaxen</strong> startade 1986 ochden första galaxaren i Dalarnaanställdes i början av september.- I och med partssammansättningenkan vi fatta beslut utanatt behöva gå tillbaka för attinhämta ytterligare underlag och”tillåtelse” etc. Vi försöker vara såobyråkratiska och smidiga sommöjligt för snabb handläggningoch beslut. Parterna i gruppen ärverkligen ”eldsjälar”, vilket kan- Det sociala värdet för en galaxenanställning är mycket stort, säger Bosse Johansson.Rehabsamordnare på Försäkringskassan i Dalarna och <strong>Galaxen</strong>ansvarig ianpassningsgruppen.förklara den positiva andan ochlätthanterliga handläggningen ialla ärenden, berättar Bosse.- Visst var det lite problemi början för att förankra<strong>Galaxen</strong>projektet, men därefterhar det bara varit positivt.<strong>Galaxen</strong> är idag väl förankratoch uppskattat på marknaden,menar han. De arbetsledareoch lagbasar som tidigare varitmotståndare till <strong>Galaxen</strong>, harmed tiden själva råkat ut förolika typer av åkommor ochuppskattar när de själva blivitföremål för möjligheter till egen<strong>Galaxen</strong>anställning.- Det sociala värdet fören galaxenanställning ärmycket stort. Att gå frånlångtidssjukskrivning ellerlångtidsarbetslöshet och återkomma ut i förvärvsarbete ärovärderligt. Något som tidigarekanske varit helt omöjligt, pågrund av olika arbetshandikapp.Att få arbeta med ”sitt gamlagäng” är av stor social betydelse.- För den äldre skaranbyggnadsarbetare är <strong>Galaxen</strong>högt värderat, ofta som ”gammallär-ung”.Det vill säga, de kan varahandledare till yngre arbetskraft,lärlingar etc. På så vis kan heleller partiell sjukersättningskjutas framåt eller undvikasinnan ordinär ålderspensionering.- Såväl anpassningsgruppen som<strong>Galaxen</strong> kräver en hel del jobboch arbetsinsatser, men bådesamhällsvinsten och inte minstdet sociala värdet för den enskildeär så stort och uppskattat attdet är mödan värt, tycker BosseJohansson.Hela <strong>Galaxen</strong>idén har fleragånger presenterats för bådeMetall, Pappersanställdas,kommuner och landsting.- De har imponerats av <strong>Galaxen</strong>ssyfte, utveckling och resultat.Samtliga är intresserade av attförsöka sig på något liknande,men förslag och idéer har på olikasätt gått i sank.- I vart fall hitintills, säger Bossesom ändå är optimistisk.1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 13
Kan min idé varanågot?Många byggare har geniala idéer. Har du listat ut en smart lösning så låtden inte stanna hos dig själv.Vi vill se till att du får möjlighet att visa upp din idé för att nå så mångasom möjligt får möjlighet att få bra hjälpmedel.Du som jobbar på byggen!Se hit!Har du klurat ut något smart hjälpmedel eller verktyg?Ta kontakt med Henri Leray på Central<strong>Galaxen</strong> så får vi titta på din idé.Om den är intressant så kan den bli presenterad i <strong>Galaxen</strong>s tidning.Telefon 08-656 07 49 eller 076-807 28 80Epost: henri.leray@galaxenbygg.se14 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006
Slutsnackat.Den 1 januari i år bildades Arbetslivsresurs. Vårt mål är att göradet lättare för alla långtidssjukskrivna att komma tillbaka ochvarslade att hitta nya jobb. Inom det nya bolaget har vi flertjänster och en bredare kompetens, med karriärcoacher ochbeteendevetare, psykologer och arbetsterapeuter. Med vår hjälpkommer åtta av tio att hitta tillbaka till arbetslivet.Vi har erfarenhet och det ger resultat. Arbetslivsresurs är ensammanslagning av Samhall Resurs AB och ALT, Arbetslivstjänster.Vi är ledande i Sverige inom arbetslivsinriktad rehabilitering.Arbetslivsresurs. Ett bolag. Ett mål. Jobb.www.arbetslivsresurs.se1 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006 | 15
Har Du ”rätt”hammare till Dina jobb?Under årens lopp har vi funnit att väldigt många yrkessnickare använder endast ensorts hammare till de flesta jobb, nämligen sin väl inspikade snickarhammare på 16 eller20 oz. I de flesta fall är det en rekyldämpad Vaughan på 16 eller 20 oz med glasfiber, tubeller solitt stålskaft.Vid normalspikning gör dessa hammare ett alldeles utmärkt jobb, men ett mindre bra vid alltyp av tyngre spikningsarbeten som stomresning och gjutformspikning mm. Som proffs harDu ju ambitionen att göra ett så bra jobb som möjligt i alla sammanhang. Vi rekommenderardärför att Du nu kompletterar med någon av nedanstående typer i Vaughans program för”tyngre” hammare!När det gäller spikning av stålformar vid gjutningsarbeten rekommenderar vi att du använder digav en solid stålhammare med rekyldämpning i form av stålkulor i huvudet som är försedd medslitstarka och utbytbara nylonslag. Finns i vikter från 675 gram till 1,9 kg.www.sgzetterqvist.se Göteborg 01 2006/302889FS999ML FS505M 24RCF2 24TTC1FG* 24DB150 / 24DB175Glasfiberskaft Glasfiberskaft 24RCF1 24TTC1FGP 24DB200 / 24DB250Solitt stålskaft Glasfiberskaft / Titan Solitt stålskaft*Vikt oz / gr 20 oz 24 oz 19 oz 395 mm 16 oz 400 mm* 675 gr, 295 mmTotallängd (mm) 400 mm 430 mm 23 oz 430 mm 16 oz 400 mm 900 gr, 300 mmRäfflat huvud motverkar att spiken ”slinter” och medför attgreppet på spikhuvudet blir optimalt trots olja och sneda träffar.För lättare tapetsör och inredningsarbeten finns även hammare från 5-13 oz.Några av fördelarna blir att din nuvarande 16 eller 20 oz hammarekommer att hålla ännu längre samt att du kommer göra ett ännubättre jobb både snabbare och roligare – och fortfarande rekyldämpat!1350 gr, 312 mm1900 gr, 356 mmFram till 30 juni har vi sänkt priserna på ovanståendesortiment med 30% så passa på att kontakta dinbygg- eller järnhandel för en bra affär!Telefon 0300-700 50 · Fax 0300-700 55 · E-mail info@eabkungsmaskiner.com · www.eabkungsmaskiner.com16 | G-nytt | <strong>Nr</strong>. 1 | 2006