Uppdrag att göra en översyn av avskiljning m.m. - Statens ...
Uppdrag att göra en översyn av avskiljning m.m. - Statens ...
Uppdrag att göra en översyn av avskiljning m.m. - Statens ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2009‐12‐15 Dnr 31‐583‐2009G<strong>en</strong>eraldirektör<strong>en</strong>Socialdepartem<strong>en</strong>tet103 33 Stockholm<strong>Uppdrag</strong> <strong>att</strong> göra <strong>en</strong> översyn <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljning m.m.(S 2009/5081/ST)InledningStat<strong>en</strong>s institutionsstyrelse (SiS) ansvarar för sådana hem som <strong>av</strong>ses i 12 § lag<strong>en</strong>(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård <strong>av</strong> unga (LVU). På dessa särskilda ungdomshemvårdas med stöd <strong>av</strong> LVU ungdomar i åldern 12–21 år med framförallt allvarligpsykosocial problematik. Vård<strong>en</strong> syftar till <strong>att</strong> hjälpa d<strong>en</strong> unge till utveckling ochmognad samt <strong>att</strong> skapa förutsättningar för ett liv utan våld, droger och kriminalitet. SiShar äv<strong>en</strong> ansvaret för verkställighet <strong>av</strong> d<strong>en</strong> straffrättsliga påföljd<strong>en</strong> slut<strong>en</strong> ungdomsvård<strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> (1998:603) om verkställighet <strong>av</strong> slut<strong>en</strong> ungdomsvård (LSU).SiS har idag 31 särskilda ungdomshem, vilka är belägna över hela landet. Sju ungdomshemhar särskilda platser för ungdomar som verkställer slut<strong>en</strong> ungdomsvård.Bestämmelser om d<strong>en</strong> särskilda befog<strong>en</strong>het<strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning finns i 15 c § LVU och i 17 §LSU.Enligt beslut d<strong>en</strong> 25 juni 2009 fick SiS <strong>av</strong> regering<strong>en</strong> (Socialdepartem<strong>en</strong>tet) i uppdrag <strong>att</strong>göra <strong>en</strong> översyn <strong>av</strong> tillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> bestämmelserna om <strong>av</strong>skiljning på de särskildaungdomshemm<strong>en</strong>. Av beslutet framgår bl.a. följande.SiS ska inkomma till regering<strong>en</strong> med <strong>en</strong> redovisning <strong>av</strong> ev<strong>en</strong>tuella id<strong>en</strong>tifierade bristeroch vilka åtgärder myndighet<strong>en</strong> <strong>av</strong>ser vidta för <strong>att</strong> åtgärda dessa brister. UppmärksammarSiS behov <strong>av</strong> förändringar i bestämmelserna om <strong>av</strong>skiljning eller angränsandeområd<strong>en</strong>, ska myndighet<strong>en</strong> inkomma med förslag till ändringar. Vidare ska SiS in‐Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseBesökPostDrottninggatan 29Box 16363103 26 StockholmTelefonFax08-453 40 0008-453 40 50E-postInternetregistrator@stat-inst.sewww.stat-inst.seOrg-nr 202100-4508
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 3 [22]mognad<strong>en</strong> som leder till bristande förmåga i olika <strong>av</strong>se<strong>en</strong>d<strong>en</strong> samt brister i fråga ominsikt och motivation. Vidare sägs <strong>att</strong> ungdomarna kan ha svårt <strong>att</strong> inordna sig i <strong>en</strong> socialsamvaro, de orkar inte härbärgera och bearbeta sina problem utan rymmer ifråndem eller de reagerar impulsstyrt, aggressivt och oreflekterat på ovana situationer ellerfrustrationer (s. 69 f.).För <strong>att</strong> vård<strong>en</strong> på de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong> ska kunna g<strong>en</strong>omföras har såledeslagstiftar<strong>en</strong> infört möjligheter <strong>att</strong> begränsa bl.a. rörelsefrihet<strong>en</strong> för de ungdomar somvårdas med stöd <strong>av</strong> LSU eller 3 och 6 §§ LVU, s.k. särskilda befog<strong>en</strong>heter. Dessa särskildabefog<strong>en</strong>heter ska användas med omdöme och restriktivitet. De får <strong>en</strong>dast användasom de står i rimlig proportion till syftet med åtgärd<strong>en</strong>, och är mindre ingripandeåtgärder tillräckliga ska sådana användas (proportionalitetsprincip<strong>en</strong>).Hållas i <strong>av</strong>skildhet – <strong>av</strong>skiljningEnligt 15 c § LVU får d<strong>en</strong> intagne, om det är särskilt påkallat på grund <strong>av</strong> <strong>att</strong> han ellerhon uppträder våldsamt eller är så påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> han eller hon intekan hållas till ordning<strong>en</strong>, hållas i <strong>av</strong>skildhet. Han eller hon ska då stå under fortlöpandeuppsikt <strong>av</strong> personal<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> intagne får inte hållas <strong>av</strong>skild under längre tid än vad somär absolut nödvändigt och inte i något fall under längre tid än 24 timmar i följd. Är d<strong>en</strong>intagne under 15 år ska <strong>en</strong> läkare skyndsamt yttra sig om <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> och om läkar<strong>en</strong>begär det ska d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>ast <strong>av</strong>brytas. Motsvarande bestämmelse om <strong>av</strong>skiljning finns i17 § LSU.Av 3 kap. 18 § socialtjänstförordning<strong>en</strong> (2001:937) följer <strong>att</strong> det, för d<strong>en</strong> som vårdas i etthem för särskild tillsyn, i journal<strong>en</strong> alltid ska antecknas bl.a. de beslut som f<strong>att</strong>ats <strong>av</strong> SiS<strong>en</strong>ligt 15 a‐17 a, 19 och 20 §§ LVU (särskilda befog<strong>en</strong>heter). När det gäller ungdomarsom verkställer slut<strong>en</strong> ungdomsvård finns inte någon motsvarande bestämmelse. I 6 §förordning<strong>en</strong> (1998:641) om verkställighet <strong>av</strong> slut<strong>en</strong> ungdomsvård framgår dock <strong>att</strong> förd<strong>en</strong> som undergår slut<strong>en</strong> ungdomsvård ska <strong>en</strong> journal föras.Bestämmelserna om <strong>av</strong>skiljning fanns tidigare i socialtjänstförordning<strong>en</strong> (1981:750).D<strong>en</strong> 1 juli 2001 fördes bestämmelserna över till LVU med vissa redaktionella justeringar.Någon ändring <strong>av</strong> bestämmels<strong>en</strong> i sak var inte <strong>av</strong>sedd. Skälet till <strong>att</strong> bestämmels<strong>en</strong>om <strong>av</strong>skiljning fördes in i LVU var <strong>att</strong> ett <strong>av</strong>skiljande ansågs utgöra <strong>en</strong> sådan inskränkningi d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skildes frihet <strong>att</strong> d<strong>en</strong> borde regleras i lag (prop. 2000/01:80 s. 121).Bestämmels<strong>en</strong> om <strong>av</strong>skiljning förtydligades d<strong>en</strong> 1 juli 2003. Ändring<strong>en</strong> föranleddes <strong>av</strong>Justitieombudsmann<strong>en</strong>s (JO) tolkning <strong>av</strong> 15 c § (dnr 1036‐2000). En institution inom SiShade på grund <strong>av</strong> behandlingsskäl låtit ungdomar bo <strong>en</strong>skilt vid <strong>en</strong> <strong>av</strong>delning utanmöjlighet <strong>att</strong> fritt träffa andra intagna. Personal fanns med de intagna på d<strong>en</strong> aktuella<strong>av</strong>delning<strong>en</strong>, och <strong>en</strong>ligt SiS m<strong>en</strong>ing kunde man därmed inte anse <strong>att</strong> de intagna hölls<strong>av</strong>skilda. JO m<strong>en</strong>ade emellertid <strong>att</strong> SiS tolkning inte stämde över<strong>en</strong>s med lag<strong>en</strong>s m<strong>en</strong>ing.Enligt JO:s ställningstagande <strong>av</strong>sågs med ”hållas <strong>av</strong>skild från de övriga vid hem‐
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 4 [22]met” alla situationer där d<strong>en</strong> intagne g<strong>en</strong>om institution<strong>en</strong>s åtgärder hindras <strong>att</strong> träffade övriga intagna.D<strong>en</strong> 1 juli 2003 infördes också <strong>en</strong> bestämmelse om vård i <strong>en</strong>skildhet. D<strong>en</strong>na vårdforminnebär i korthet <strong>att</strong> d<strong>en</strong> som är intag<strong>en</strong> på <strong>en</strong> <strong>en</strong>het som är inrättad för särskilt noggranntillsyn kan vårdas utan möjlighet <strong>att</strong> fritt träffa övriga intagna, m<strong>en</strong> med ständigtillgång till personal. Om det krävs med hänsyn till d<strong>en</strong> intagnes speciella behov <strong>av</strong>vård, hans eller h<strong>en</strong>nes säkerhet eller övriga intagnas säkerhet får <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> på <strong>en</strong> sådan<strong>en</strong>het sålunda hindras från <strong>att</strong> träffa andra intagna. Med d<strong>en</strong> intagnes speciellabehov <strong>av</strong> vård <strong>av</strong>ses <strong>att</strong> det ska föreligga ett vårdbehov som tydligt kan definieras ochmotivera vård i <strong>en</strong>skildhet. Detta behov bör finnas tydligt beskrivet i d<strong>en</strong> individuellabehandlingsplan som upprättats vid institution<strong>en</strong>. Behovet <strong>av</strong> vård i <strong>en</strong>skildhet skaprövas fortlöpande och alltid omprövas inom sju dagar efter föregå<strong>en</strong>de prövning.I proposition<strong>en</strong> (prop. 2002/03:53 s. 98 f) anges bl.a. följande. De kli<strong>en</strong>ter som vistas hosSiS har ofta <strong>en</strong> mycket svår problembild. Sedan lång tid tillbaka har det inom institutionsvård<strong>en</strong>förekommit <strong>att</strong> <strong>en</strong> kli<strong>en</strong>t med mycket speciella och förutsebara behov –t.ex. <strong>en</strong> kli<strong>en</strong>t som är extremt våldsam eller b<strong>en</strong>äg<strong>en</strong> <strong>att</strong> döda eller skada sig själv ellerandra – under <strong>en</strong> period får vistas med <strong>en</strong>bart personal i t.ex. <strong>en</strong> särskild låst del <strong>av</strong>institution<strong>en</strong>. Problemet har under s<strong>en</strong>are år ökat, bl.a. mot bakgrund <strong>av</strong> <strong>att</strong> mångakli<strong>en</strong>ter i dag har psykiska problem <strong>av</strong> varierande grad och art. Förutsättningar förpsykiatrisk tvångsvård för dessa kli<strong>en</strong>ter föreligger dock sällan. Det är inte heller ovanligt<strong>att</strong> kli<strong>en</strong>ter med olika begåvningshandikapp placeras hos SiS. De angivna förhålland<strong>en</strong>aställer särskilt stora kr<strong>av</strong> på d<strong>en</strong> vård som måste ges d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde vid SiS institutioner.En del kli<strong>en</strong>ter kan inte – i vart fall inte utan <strong>av</strong>brott – vårdas i grupp. Vidarebehöver ett fåtal ungdomar som är särskilt våldsamma eller hotfulla ibland vårdas <strong>en</strong>skilt,särskilt i början <strong>av</strong> behandling<strong>en</strong>. Behandlingspersonal<strong>en</strong> kan därig<strong>en</strong>om förhindraeller <strong>av</strong>bryta ett våldsamt utagerande bete<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>om <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge vårdas med behandlingspersonalunder <strong>en</strong> period. Äv<strong>en</strong> i dessa fall är sådan <strong>en</strong>skild vård motiverad<strong>av</strong> vårdskäl, m<strong>en</strong> också för <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unges och/eller de övriga intagnas säkerhet ska kunnagaranteras. Alternativet, <strong>att</strong> ha d<strong>en</strong> unge kvar i grupp<strong>en</strong>, kan istället innebära akuta<strong>av</strong>skiljningar med stöd <strong>av</strong> 15 c § LVU respektive 17 § LSU, inte bara <strong>av</strong> d<strong>en</strong> unge självutan ofta också <strong>av</strong> andra intagna i grupp<strong>en</strong>. Detta försvårar och kan till och med omöjliggörabehandling<strong>en</strong>.SiS interna föreskrifter (Råd och riktlinjer/juridik)Av SiS interna riktlinjer framgår bl.a. följande.Ett beslut om <strong>att</strong> hållas i <strong>av</strong>skildhet måste grundas på ett pågå<strong>en</strong>de bete<strong>en</strong>de hos d<strong>en</strong>unge som gör det särskilt påkallat med åtgärd<strong>en</strong>. Det kan anting<strong>en</strong> vara <strong>att</strong> d<strong>en</strong> ungeuppträder våldsamt eller <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge är så påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> han ellerhon inte kan hållas till ordning<strong>en</strong>. I det fall d<strong>en</strong> unge uppträder våldsamt krävs det inte<strong>att</strong> han eller hon är påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel. Som exempel på våldsamt uppträdandekan nämnas <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge slår sönder inredning<strong>en</strong>, försöker slå personal eller
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 5 [22]andra ungdomar med eller utan tillhygg<strong>en</strong> eller på annat sätt går till angrepp mot dem.Om d<strong>en</strong> unge självmant eller efter tillsägelse eller på annat sätt upphör med det bete<strong>en</strong>desom ligger till grund för <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> innan d<strong>en</strong> verkställs, föreligger inte längregrund för åtgärd<strong>en</strong>. I det fall d<strong>en</strong> unge är påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel måste berusning<strong>en</strong>i det <strong>en</strong>skilda fallet vara <strong>av</strong> sådan art <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge inte kan hållas till ordning<strong>en</strong>.Berusning<strong>en</strong> behöver inte konstateras g<strong>en</strong>om drogtest eller liknande. Det krävs inte <strong>att</strong>d<strong>en</strong> unge uppträder våldsamt, utan det kan räcka med <strong>att</strong> d<strong>en</strong> berusade inte har förmågaeller vilja <strong>att</strong> följa personal<strong>en</strong>s anvisningar för <strong>att</strong> upprätthålla ordning<strong>en</strong>.Om d<strong>en</strong> unge är under 15 år, ska <strong>en</strong> läkare yttra sig om <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>, och om läkar<strong>en</strong>begär det ska <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> <strong>av</strong>brytas. Det krävs inte något läkaryttrande innan <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljningfår börja verkställas. Något formellt kr<strong>av</strong> på <strong>att</strong> läkar<strong>en</strong> träffar eller undersökerd<strong>en</strong> unge innan han eller hon yttrar sig finns inte. Läkar<strong>en</strong>s yttrande bör <strong>av</strong>se fråganom det finns så starka medicinska skäl mot <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning <strong>att</strong> d<strong>en</strong> bör <strong>av</strong>brytas. Om<strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> <strong>av</strong>slutas innan läkare hunnit yttra sig, finns det <strong>en</strong>ligt SiS m<strong>en</strong>ing int<strong>en</strong>ågon skyldighet <strong>att</strong> i efterhand hämta in ett läkaryttrande över d<strong>en</strong> <strong>av</strong>slutade <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>.Enligt SiS m<strong>en</strong>ing innebär förf<strong>att</strong>ningstext<strong>en</strong> <strong>att</strong> syftet med <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning ska vara <strong>att</strong>upprätthålla ordning<strong>en</strong> vid <strong>av</strong>delning<strong>en</strong> och <strong>att</strong> nyttan <strong>av</strong> åtgärd<strong>en</strong> klart ska väga överdet intrång och de skaderisker åtgärd<strong>en</strong> kan innebära. Avskiljning får således bara användasnär det är ”särskilt påkallat”, vilket innebär <strong>att</strong> andra mindre ingripande åtgärderalltid ska övervägas i första hand. Att hållas i <strong>av</strong>skildhet är <strong>en</strong> form <strong>av</strong> tvångsmedelsom ska användas mycket restriktivt och <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> får på inga villkor användassom någon form <strong>av</strong> sanktion eller bestraffning.Under <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> ska d<strong>en</strong> unge stå under fortlöpande uppsikt <strong>av</strong> personal<strong>en</strong>. Ompersonal<strong>en</strong> inte hela tid<strong>en</strong> kan ha uppsikt över d<strong>en</strong> unge, kan det godtas <strong>att</strong> personal<strong>en</strong>ser till d<strong>en</strong> unge minst var 15:e minut. Tidpunkterna för uppsikt ska dokum<strong>en</strong>terasmed signatur i ett särskilt tillsynsschema. Avskiljning<strong>en</strong> får inte pågå under längre tidän vad som är absolut nödvändigt. Så snart syftet med <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> är uppnått ska d<strong>en</strong><strong>av</strong>slutas, dvs. när det kan antas <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge inte längre kommer <strong>att</strong> uppträda våldsamtig<strong>en</strong> eller när d<strong>en</strong> unge inte längre är så påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> han eller honinte kan hållas till ordning<strong>en</strong>. Det ska ske <strong>en</strong> fortlöpande prövning <strong>av</strong> om <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>kan <strong>av</strong>slutas. D<strong>en</strong>na prövning ska dokum<strong>en</strong>teras i journal<strong>en</strong> minst <strong>en</strong> gång per timme.Beslut om <strong>att</strong> hållas i <strong>av</strong>skildhet f<strong>att</strong>as <strong>av</strong> institutionschef<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt SiS arbets‐ och delegationsordning.Verkställighet <strong>av</strong> akuta ingripand<strong>en</strong> där fara är i dröjsmål måste <strong>av</strong>praktiska skäl ofta göras omedelbart <strong>av</strong> d<strong>en</strong> eller de som för tillfället har till uppgift <strong>att</strong>utöva tillsyn eller annars har det omedelbara ansvaret för verksamhet<strong>en</strong>. Verkställighet<strong>en</strong><strong>av</strong> ett akut ingripande ska omedelbart anmälas till institutionschef<strong>en</strong> som utandröjsmål beslutar om d<strong>en</strong> vidtagna åtgärd<strong>en</strong> ska bestå eller <strong>av</strong>brytas.Beslutet ska motiveras och det ska tydligt framgå skäl<strong>en</strong> för beslutet, vid vilk<strong>en</strong> tidpunkt<strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> skedde samt vid vilk<strong>en</strong> tidpunkt d<strong>en</strong> unge återgick till <strong>av</strong>delning‐
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 6 [22]<strong>en</strong> efter det <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> upphörde. Av beslutet ska också framgå läkar<strong>en</strong>s synpunkter,i de fall d<strong>en</strong> unge är under 15 år.Beslut om <strong>att</strong> hållas i <strong>av</strong>skildhet kan överklagas till länsrätt<strong>en</strong> inom tre veckor från det<strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge delg<strong>av</strong>s beslutet. Alla ungdomar får både muntlig och skriftlig informationi samband med placering<strong>en</strong> på ungdomshemmet om rätt<strong>en</strong> <strong>att</strong> överklaga beslut omt.ex. <strong>av</strong>skiljning. Om d<strong>en</strong> unge vill ha hjälp med <strong>att</strong> överklaga, ska personal<strong>en</strong> hjälpahonom eller h<strong>en</strong>ne med det.JO‐beslutVark<strong>en</strong> LVU, LSU eller d<strong>en</strong> tidigare socialtjänstförordning<strong>en</strong> ger någon närmare vägledningom hur befog<strong>en</strong>het<strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning ska tillämpas. JO har i beslut vid två tillfäll<strong>en</strong>haft synpunkter på frågan om <strong>av</strong>skiljning.I det ovan nämnda beslutet (dnr 1036‐2000) anförde JO <strong>att</strong> det får anses stå klart <strong>att</strong>, omd<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde väljer <strong>att</strong> själv låsa dörr<strong>en</strong> till sitt rum, det inte är fråga om <strong>att</strong> han ellerhon är <strong>av</strong>skild i paragraf<strong>en</strong>s m<strong>en</strong>ing; för <strong>att</strong> <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> ska anses <strong>av</strong>skild måste förutsättas<strong>att</strong> det sker g<strong>en</strong>om <strong>en</strong> åtgärd från hemmets sida. Att <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> hålls instängd <strong>en</strong>sami ett särskilt rum eller dörr<strong>en</strong> till hans eget rum låses <strong>av</strong> personal utgör typiska fall<strong>av</strong> <strong>av</strong>skildhet. Man torde dock – <strong>en</strong>ligt vad som uttalats i JO‐beslutet – kunna bortsefrån de fall då <strong>en</strong> dörr <strong>av</strong> r<strong>en</strong>t praktiska skäl hålls låst <strong>en</strong> kortare tid. Enbart det förhållandet<strong>att</strong> <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> placeras i ett rum som är beläget i <strong>en</strong> annan del <strong>av</strong> <strong>en</strong> byggnad ände övriga intagnas rum behöver givetvis inte innebära <strong>att</strong> det är fråga om <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning.Om d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde g<strong>en</strong>om <strong>en</strong> sådan placering hindras från <strong>att</strong> ha kontakt med deövriga intagna är det dock <strong>en</strong>ligt JO:s m<strong>en</strong>ing fråga om vård i <strong>av</strong>skildhet. Inte hellerd<strong>en</strong> situation<strong>en</strong> <strong>att</strong> d<strong>en</strong> intagne under kortare tid vistas tillsammans med <strong>en</strong>bart personalbehöver <strong>en</strong>ligt JO utgöra <strong>av</strong>skiljning, t.ex. när d<strong>en</strong> intagne får <strong>en</strong>skild undervisning<strong>av</strong> <strong>en</strong> lärare i <strong>en</strong> särskild lokal.JO anförde vidare i sitt beslut <strong>att</strong> det inte kan uteslutas <strong>att</strong> det finns fall när <strong>en</strong> intag<strong>en</strong>måste kunna ”<strong>av</strong>skiljas” från de övriga intagna utan <strong>att</strong> omständigheterna är sådanasom anges i 15 c § LVU. JO <strong>av</strong>såg då närmast situationer när brottsbalk<strong>en</strong>s bestämmelserom nöd kan bli tillämpliga, som t.ex. när <strong>en</strong> intag<strong>en</strong>, utan <strong>att</strong> i eg<strong>en</strong>tlig m<strong>en</strong>ing uppträd<strong>av</strong>åldsamt och störa ordning<strong>en</strong>, likväl ger uttryck för ett allvarligt destruktivt bete<strong>en</strong>dei form <strong>av</strong> ett akut självmordshot.I ett annat JO‐beslut (dnr 1316‐2006) framkom bl.a. följande. Det är angeläget <strong>att</strong> bestämmels<strong>en</strong>om <strong>av</strong>skiljning inte tillämpas på ett sådant sätt <strong>att</strong> vård<strong>en</strong> bedrivs i <strong>en</strong> gråzonoch därig<strong>en</strong>om kan komma <strong>att</strong> ske på ett sätt som inte står i över<strong>en</strong>sstämmelse medlagstiftning<strong>en</strong>. Är<strong>en</strong>det rörde <strong>en</strong> flicka som vid tre tillfäll<strong>en</strong> hade blivit förd till <strong>av</strong>skiljningsrummet.Dörr<strong>en</strong> till rummet låstes inte vid något <strong>av</strong> tillfäll<strong>en</strong>a och personal<strong>en</strong>,med flickans bästa i fokus, fanns hela tid<strong>en</strong> i h<strong>en</strong>nes närhet, både inne i rummet ellerutanför dörr<strong>en</strong>. Personal<strong>en</strong> hade också vid samtliga tre tillfäll<strong>en</strong>, som varade mellan 15minuter och ca <strong>en</strong> timme, samtal med h<strong>en</strong>ne. JO konstaterade emellertid <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unga
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 7 [22]vid två <strong>av</strong> tillfäll<strong>en</strong>a inte fick lämna rummet om hon så hade önskat, och vid dessa tillfäll<strong>en</strong>bedömdes hon således ha varit <strong>av</strong>skild. Vid det tredje tillfället framkom inte omflickan uttryckt önskemål <strong>att</strong> lämna rummet, m<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt JO låg det nära till hands <strong>att</strong>äv<strong>en</strong> det tillfället var <strong>att</strong> anse som <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning. Visserlig<strong>en</strong> sägs i förarbet<strong>en</strong>a till bestämmels<strong>en</strong><strong>att</strong> d<strong>en</strong> intagne vid <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning låses in <strong>en</strong>sam ‐ oftast i ett för ändamåletsärskilt <strong>av</strong>sett rum ‐ medan han eller hon står under ständig uppsikt <strong>av</strong> personal<strong>en</strong>(prop. 2002/03:53 s. 99). Vad som är väs<strong>en</strong>tligt synes emellertid <strong>en</strong>ligt JO vara <strong>att</strong> d<strong>en</strong>intagne faktiskt hålls <strong>av</strong>skild på ett sådant sätt <strong>att</strong> han eller hon inte fritt kan ta kontaktmed de övriga intagna. JO gjorde därför d<strong>en</strong> tolkning<strong>en</strong> <strong>av</strong> rättsläget <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning harkommit till stånd när dörr<strong>en</strong> om d<strong>en</strong> intagne låses eller d<strong>en</strong> intagne på annat sätt hindras<strong>att</strong> lämna rummet. Enligt JO:s m<strong>en</strong>ing bör därför ett beslut om <strong>av</strong>skiljning alltidmeddelas om det i <strong>en</strong> viss uppkomm<strong>en</strong> situation skulle vara tveksamt om vidtagande<strong>av</strong> <strong>en</strong> tänkt åtgärd skulle innebära ett <strong>av</strong>skiljande <strong>en</strong>ligt 15 c § LVU eller inte. Ett beslutom <strong>av</strong>skiljning kan överklagas till länsrätt<strong>en</strong>. Inte minst <strong>av</strong> detta skäl bör i tveksammafall ett beslut meddelas. Visserlig<strong>en</strong> kommer ett överklagande <strong>av</strong> ett sådant beslut <strong>att</strong>tas upp till prövning <strong>av</strong> domstol<strong>en</strong> först efter det <strong>att</strong> beslutet har verkställts. En sådanprövning kan dock bidra till <strong>att</strong> tydliggöra kriterierna för när <strong>av</strong>skildhet är befogat.Förevarande JO‐beslut har medfört ytterligare förtydligand<strong>en</strong> <strong>av</strong> myndighet<strong>en</strong>s internaföreskrifter, och det kan mot d<strong>en</strong> bakgrund<strong>en</strong> inte uteslutas <strong>att</strong> fler situationer än tidigareblir föremål för ett beslut om <strong>av</strong>skiljning.Våld och hotJO har påpekat <strong>att</strong> det bland personal<strong>en</strong>s arbetsuppgifter på ett särskilt ungdomshembl.a. ingår <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> ordning<strong>en</strong> vid hemmet upprätthålls. Det ankommer således påpersonal<strong>en</strong> <strong>att</strong> ingripa för <strong>att</strong> t.ex. <strong>av</strong>värja bråk. Personal<strong>en</strong> måste vid behov kunna ta <strong>en</strong>intag<strong>en</strong> åt sidan för <strong>att</strong> g<strong>en</strong>om samtal försöka reda ut situation<strong>en</strong>. Äv<strong>en</strong> om ett sådantingripande ibland måste göras med viss bestämdhet får detta ses som ett normalt led iordning<strong>en</strong>s upprätthållande.Inte sällan uppstår också situationer där personal<strong>en</strong> blir hotad eller uts<strong>att</strong> för våld. Underår 2008 inrapporterades till SiS 556 incid<strong>en</strong>ter på de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong>.Verbala hot är vanligast med 417 incid<strong>en</strong>ter, m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> våld utan tillhygg<strong>en</strong>, såsom slagoch sparkar, är relativt vanligt (406 incid<strong>en</strong>ter). Våld med tillhygge har rapporterats i 65fall. Det vanligaste tillhygget vid incid<strong>en</strong>terna har varit inv<strong>en</strong>tarier och hushållsartiklar(stolar, bestick etc.). D<strong>en</strong> vanligaste plats<strong>en</strong> för incid<strong>en</strong>ter är allmänna utrymm<strong>en</strong>, ochflest incid<strong>en</strong>ter inträffar under måndag‐onsdag och under kvälls‐/fritidsaktiviteter. Pålördagar och söndagar inträffar minst incid<strong>en</strong>ter. D<strong>en</strong> manliga personal<strong>en</strong> (61 proc<strong>en</strong>t)är mer uts<strong>att</strong> för incid<strong>en</strong>ter än d<strong>en</strong> kvinnliga. D<strong>en</strong> personal som är mest uts<strong>att</strong> är behandlingsassist<strong>en</strong>ter.41 personer har uppgett <strong>att</strong> de sjukskrivit sig efter incid<strong>en</strong>t<strong>en</strong>. I139 fall har polisanmälan gjorts.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 8 [22]Kartläggning <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljningsbeslut 2004‐2009 1LVUMajoritet<strong>en</strong> <strong>av</strong> de ungdomar som placeras på SiS särskilda ungdomshem blir aldrig<strong>av</strong>skilda. Av de 1 477 ungdomar som någon gång under år 2008 vårdades vid ungdomshemm<strong>en</strong><strong>en</strong>ligt 3 och 6 §§ LVU <strong>av</strong>skildes 363 ungdomar; 260 pojkar och 103 flickor.969 beslut f<strong>att</strong>ades och således blev vissa ungdomar <strong>av</strong>skilda flera gånger. Av de1 492 ungdomar som någon gång under tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november 2009 vårdadesvid ungdomshemm<strong>en</strong> <strong>av</strong>skildes 281 ungdomar; 199 pojkar och 82 flickor. 855 beslutf<strong>att</strong>ades och liksom tidigare år har vissa <strong>av</strong> ungdomarna blivit <strong>av</strong>skilda flera gånger.G<strong>en</strong>omsnittlig tid för <strong>av</strong>skiljningarna var för år 2008 drygt fyra timmar. För tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong>1 januari ‐ 30 november 2009 var d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omsnittliga tid<strong>en</strong> knappt tre timmar.Tabell LVU ‐ antalet <strong>av</strong>skiljningar, vårddygn och g<strong>en</strong>omsnittlig <strong>av</strong>skiljningstid under år<strong>en</strong>2004‐2009År Antal <strong>av</strong>skiljningar Antal vårddygnG<strong>en</strong>omsnittlig tid i timmar2004 727 148 609 4,72005 1 039 145 046 5,82006 831 152 581 4,92007 890 154 978 4,82008 969 162 347 4,12009 855 144 656 2,7När det gäller åldersfördelning<strong>en</strong> för år 2008 var 77 ungdomar under 15 år, 206 ungdomarvar mellan 15‐17 år och 80 ungdomar var 18 år eller äldre. För tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari‐ 30 november 2009 var 53 ungdomar under 15 år, 166 ungdomar var mellan 15‐17 åroch 62 ungdomar var 18 år eller äldre.1För år 2009 <strong>av</strong>ser information<strong>en</strong> tidsperiod<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari – 30 november 2009
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 9 [22]Tabell LVU ‐ ålder vid <strong>av</strong>skiljningÅr < 15 år 15‐17 år > 18 år Totalt2004Man 27 139 56 222Kvinna 17 71 10 98Totalt 44 210 66 3202005Man 39 166 54 259Kvinna 24 49 15 88Totalt 63 215 69 3472006Man 35 152 56 243Kvinna 20 64 13 97Totalt 55 216 69 3402007Man 41 148 58 247Kvinna 21 62 19 102Totalt 62 210 77 3492008Man 50 149 61 260Kvinna 27 57 19 103Totalt 77 206 80 3632009Man 34 120 45 199Kvinna 19 46 17 82Totalt 53 166 62 281Ser man till hur lång tid <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning pågår kan det konstateras <strong>att</strong> de flesta beslutunder år 2008 gäller <strong>av</strong>skiljningar under sex timmar, dvs. knappt 80 proc<strong>en</strong>t. Motsvarandeuppgifter för tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november 2009 var knappt 90 proc<strong>en</strong>t.Tabell LVU ‐ längd<strong>en</strong> på <strong>av</strong>skiljningarÅr < 6 h Proc<strong>en</strong>t 6‐12 h Proc<strong>en</strong>t 12‐16 h Proc<strong>en</strong>t 16‐20 h Proc<strong>en</strong>t 20 h > Proc<strong>en</strong>t2004 539 74,24% 87 11,98% 52 7,16% 20 2,75% 28 3,86%2005 693 66,70% 150 14,44% 79 7,60% 47 4,52% 70 6,74%2006 609 73,29% 113 13,60% 43 5,17% 32 3,85% 34 4,09%2007 663 74,49% 109 12,25% 46 5,17% 30 3,37% 42 4,72%2008 764 78,84% 95 9,80% 44 4,54% 36 3,72% 30 3,10%2009 754 88,19% 51 5,96% 19 2,22% 13 1,52% 18 2,11%
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 10 [22]LSUAntalet ungdomar som verkställde slut<strong>en</strong> ungdomsvård år 2008 var 132 och <strong>av</strong> dessa<strong>av</strong>skiljdes 29 ungdomar, 27 pojkar och två flickor. Under tid<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november2009 var antalet ungdomar som verkställde slut<strong>en</strong> ungdomsvård 124 och <strong>av</strong> dessa <strong>av</strong>skiljdes28 ungdomar, samtliga pojkar. 43 beslut om <strong>av</strong>skiljning f<strong>att</strong>ades år 2008 ochsåledes blev vissa ungdomar <strong>av</strong>skilda flera gånger. Under tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november2009 var det 54 <strong>av</strong>skiljningsbeslut och liksom tidigare år har vissa <strong>av</strong> ungdomarnablivit <strong>av</strong>skilda flera gånger. G<strong>en</strong>omsnittlig tid i <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> var drygt sju timmarför år 2008 och drygt sex timmar för tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november 2009.Tabell LSU ‐ antalet <strong>av</strong>skiljningar, vårddygn och g<strong>en</strong>omsnittlig <strong>av</strong>skiljningstid under år<strong>en</strong>2004‐2009År Antal <strong>av</strong>skiljningar Antal vårddygnG<strong>en</strong>omsnittlig tid i timmar2004 93 29 409 9,42005 100 27 687 5,92006 63 22 402 9,22007 39 24 317 7,72008 43 20 869 7,12009 54 16 389 6,2När det gäller åldersfördelning<strong>en</strong> för år 2008 var 18 ungdomar mellan 15‐17 år och 11ungdomar var 18 år eller äldre. För tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november 2009 var 14 ungdomarmellan 15‐17 och 14 ungdomar var 18 år eller äldre.Tabell LSU ‐ ålder vid <strong>av</strong>skiljningÅr 15‐17 år > 18 år Totalt2004Man 38 20 58Kvinna 1 1 2Totalt 39 21 602005Man 33 25 58KvinnaTotalt 33 25 582006Man 14 16 30Kvinna 1 1Totalt 15 16 312007Man 10 16 26
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 11 [22]KvinnaTotalt 10 16 262008Man 17 10 27Kvinna 1 1 2Totalt 18 11 292009Man 14 14 28KvinnaTotalt 14 14 28Ser man till hur lång tid <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning pågår kan det konstateras <strong>att</strong> de flesta beslutunder år 2008 gäller <strong>av</strong>skiljningar under sex timmar, dvs. drygt 60 proc<strong>en</strong>t. Motsvarandeuppgifter för tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 januari ‐ 30 november var knappt 63 proc<strong>en</strong>t.Tabell LSU ‐ längd<strong>en</strong> på <strong>av</strong>skiljningarÅr < 6 h Proc<strong>en</strong>t 6‐12 h Proc<strong>en</strong>t 12‐16 h Proc<strong>en</strong>t 16‐20 h Proc<strong>en</strong>t 20 h > Proc<strong>en</strong>t2004 39 41,94% 22 23,66% 9 9,68% 7 7,53% 16 17,20%2005 68 68,00% 12 12,00% 9 9,00% 4 4,00% 7 7,00%2006 27 42,86% 15 23,81% 12 19,05% 4 6,35% 5 7,94%2007 20 51,28% 7 17,95% 6 15,38% 5 12,82% 1 2,56%2008 26 60,47% 2 4,65% 7 16,28% 3 6,98% 5 11,63%2009 34 62,96% 8 14,81% 6 11,11% 2 3,70% 4 7,41%Överklagand<strong>en</strong>När det gäller slut<strong>en</strong> ungdomsvård är antalet överklagand<strong>en</strong> <strong>av</strong> beslut om <strong>av</strong>skiljningfå. Enbart sex beslut har överklagats under år<strong>en</strong> 2004‐2009. Länsrätt<strong>en</strong> har bifallit d<strong>en</strong>unges talan såvitt <strong>av</strong>ser ett <strong>av</strong> beslut<strong>en</strong>. Vid det aktuella tillfället hade personal<strong>en</strong> bettd<strong>en</strong> unge <strong>att</strong> fullgöra vissa arbetsuppgifter, m<strong>en</strong> han var trött och ville inte göra det.Personal<strong>en</strong> bad honom <strong>att</strong> gå till sitt rum, vilket han inte ville. D<strong>en</strong> unge blev iställetarg och hotfull. Efter tre tillsägelser gjordes bedömning<strong>en</strong> <strong>att</strong> situation<strong>en</strong> var ohanterligoch <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning var det <strong>en</strong>da återstå<strong>en</strong>de alternativet. Länsrätt<strong>en</strong> bedömde <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>dast får tillgripas under extrema förhålland<strong>en</strong> under <strong>en</strong> så kort tid som möjligt.Aktuell <strong>av</strong>skiljning hade pågått i ca två timmar och föranletts <strong>av</strong> <strong>att</strong> personal<strong>en</strong>upplevt sig hotad <strong>av</strong> d<strong>en</strong> unge. Enligt länsrätt<strong>en</strong>s m<strong>en</strong>ing var det inte tillräckligt för ettbeslut om <strong>av</strong>skiljning <strong>att</strong> d<strong>en</strong> dömde inte efterkom personal<strong>en</strong>s anvisningar eller uttrycktemissnöje över något förhållande vid institution<strong>en</strong>. SiS hade inte angivit hur d<strong>en</strong>påstådda hotfullhet<strong>en</strong> skulle ha kommit till uttryck eller på annat sätt beskrivit varförsituation<strong>en</strong> tedde sig hotfull. Inte heller i övrigt hade det framkommit <strong>att</strong> d<strong>en</strong> dömde
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 12 [22]uppträtt våldsamt på det sätt som <strong>av</strong>ses i 17 § LSU (Länsrätt<strong>en</strong>s i Stockholms län dom,målnr 4655‐04).Någon motsvarande statistik finns inte <strong>att</strong> tillgå när det gäller LVU, eftersom institutionschefernasjälva för SiS talan i dessa fall. När det gäller slut<strong>en</strong> ungdomsvård är dethuvudkontoret som för SiS talan i domstol.Id<strong>en</strong>tifierade bristerI sin löpande verksamhetsuppföljning har myndighet<strong>en</strong> uppmärksammat behovet <strong>av</strong>förbättring och utveckling <strong>av</strong> dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> vid de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong>, inteminst när det gäller motivering <strong>av</strong> beslut gällande de särskilda befog<strong>en</strong>heterna. Myndighet<strong>en</strong>har under år<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omfört ett antal åtgärder för <strong>att</strong> säkerställa <strong>att</strong> dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong>sker på ett för d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde rättssäkert sätt. Dessa åtgärder beskrivs i delredovisning<strong>en</strong>.Flera åtgärder har också vidtagits innevarande år, t.ex. införande <strong>av</strong> kollegiegranskningoch g<strong>en</strong>omgång <strong>av</strong> samtliga <strong>av</strong>skiljningsbeslut med stöd <strong>av</strong> LVU som f<strong>att</strong>ats under år2008 och första halvåret 2009. I de fall dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> synes bristfällig och omständighetertyder på <strong>att</strong> tillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> bestämmelserna om <strong>av</strong>skiljning varit felaktigsker <strong>en</strong> fördjupad granskning <strong>av</strong> beslut<strong>en</strong> från tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong>s sida. Äv<strong>en</strong> de <strong>av</strong>skiljningarsom under första halvåret 2009 pågått mer än 16 timmar granskas särskilt.SiS tillsynSiS utövar <strong>en</strong>ligt 6 kap. 3 § socialtjänstlag<strong>en</strong> (2001:453) och 2 § förordning<strong>en</strong> (2007:1132)med instruktion för Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelse tillsyn över verksamhet<strong>en</strong> vid de särskildaungdomshemm<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> 1 januari 2010 övertar Socialstyrels<strong>en</strong> tillsyn<strong>en</strong>.I tillsyn<strong>en</strong> ingår kontroll <strong>av</strong> <strong>att</strong> verksamhet<strong>en</strong> bedrivs lag<strong>en</strong>ligt och på ett i övrigt rättssäkertsätt för intagna ungdomar, <strong>att</strong> myndighet<strong>en</strong>s mål och anvisningar följs samt <strong>att</strong>förutsättningar finns för <strong>att</strong> ge god vård. Tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> besöker årlig<strong>en</strong> <strong>en</strong> tredjedel<strong>av</strong> myndighet<strong>en</strong>s institutioner, och sedan år 2006 g<strong>en</strong>omförs äv<strong>en</strong> oanmälda tillsynsbesök.Härutöver handlägger tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> klagomålsär<strong>en</strong>d<strong>en</strong>. Under höst<strong>en</strong> 2009 har<strong>en</strong>het<strong>en</strong> fokuserat sitt arbete på beslut om <strong>av</strong>skiljningar och några tillsynsbesök har integjorts.Tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> har beslutat <strong>att</strong> granska 36 beslut om <strong>av</strong>skiljningar <strong>av</strong>se<strong>en</strong>de förstahalvåret 2008. Avse<strong>en</strong>de andra halvåret 2008 granskas 19 <strong>av</strong>skiljningar och <strong>av</strong>se<strong>en</strong>deförsta halvåret 2009 granskas 57 <strong>av</strong>skiljningar. Skäl<strong>en</strong> till <strong>att</strong> granskning har påbörjats är<strong>att</strong> det <strong>av</strong> beslutet är svårt <strong>att</strong> följa vad som faktiskt hänt vid <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> eller grund<strong>en</strong>för <strong>av</strong>skiljning har varit tveksam. M<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> vid <strong>av</strong>skiljningar som tidsmässigt varitlånga, i första hand över 16 timmar, har granskning påbörjats (28 är<strong>en</strong>d<strong>en</strong>). Av dessa112 är<strong>en</strong>d<strong>en</strong> är 32 är<strong>en</strong>d<strong>en</strong> <strong>av</strong>slutade.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 13 [22]I de 32 beslut som hittills har f<strong>att</strong>ats när det gäller <strong>av</strong>skiljningar LVU och där flertalet<strong>av</strong>ser beslut under andra halvåret 2008 (19 beslut) har tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> utdelat kritik i 28fall. Av dessa 28 beslut har det i 19 fall konstaterats brister i dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> i det beslutsom d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde tar del <strong>av</strong> och som han eller hon kan grunda sitt ev<strong>en</strong>tuella överklagandepå till länsrätt<strong>en</strong>.I sex fall fanns det inte grund för <strong>av</strong>skiljning. Exempel på fall där det inte fanns grundär när institution<strong>en</strong> <strong>av</strong>skilt d<strong>en</strong> unge efter <strong>att</strong> han eller hon återkommit till institution<strong>en</strong>,t.ex. efter <strong>en</strong> <strong>av</strong>vikning, samtidigt som d<strong>en</strong> unge vid tillfället inte var våldsam m<strong>en</strong> bedömning<strong>en</strong>var <strong>att</strong> det ändå inte var lämpligt <strong>att</strong> han eller hon kom in på <strong>av</strong>delning<strong>en</strong>.Ett annat exempel är <strong>att</strong> d<strong>en</strong> unge före <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> har lugnat ner sig och frivilligt gåtttill <strong>av</strong>skiljningsrummet. Tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> har också i tre fall haft synpunkter på omständighetersom föranlett <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>. Grund för <strong>av</strong>skiljning har förelegat, m<strong>en</strong> situation<strong>en</strong>innan beslut har f<strong>att</strong>ats har varit tveksam, t.ex. har d<strong>en</strong> unge blivit tvingad <strong>att</strong> deltai olika aktiviteter. I vissa fall har kritik utdelats både när det gäller dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong>och <strong>av</strong>skiljningssituation<strong>en</strong>.I ytterligare ett fall har tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> ansett <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> borde ha <strong>av</strong>slutas tidigare,och i ett annat fall har institution<strong>en</strong> fått kritik för <strong>att</strong> man inte haft någon direkt kontaktmed <strong>en</strong> läkare vid <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning <strong>av</strong> <strong>en</strong> ungdom under 15 år. Institution<strong>en</strong> hade nöjtsig med <strong>att</strong> lämna ett meddelande till konsultläkar<strong>en</strong>. Slutlig<strong>en</strong> har <strong>en</strong> institution fåttkritik i ett beslut för <strong>att</strong> ha företagit <strong>av</strong>skiljningar vid fyra tillfäll<strong>en</strong> utan <strong>att</strong> f<strong>att</strong>a formellabeslut härom.Såvitt <strong>av</strong>ser de beslut som hittills har granskats har det således i de flesta fall förelegatgrund för <strong>av</strong>skiljning, m<strong>en</strong> man har <strong>av</strong> beslutet inte kunnat förklara situation<strong>en</strong> vid<strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> på ett korrekt sätt. T.ex. har man inte i beslutsmotivering<strong>en</strong> beskrivit hurnågon uppträtt aggressivt eller hur man vid påverkan <strong>av</strong> berusningsmedel inte kunnathållas till ordning<strong>en</strong>.Kollegiegranskning<strong>en</strong> m.m.SiS beslutade i juni 2009 om <strong>en</strong> handlingsplan <strong>av</strong> vilk<strong>en</strong> det bl.a. framgår <strong>att</strong> institutionernasbeslut om <strong>av</strong>skiljningar ska granskas och kvalitetssäkras <strong>av</strong> regioncheferna pårespektive regionkontor samt <strong>att</strong> regionala forum för kollegiegranskning inrättas frånoch med d<strong>en</strong> 1 juli 2009. Regionkontor<strong>en</strong> följer daglig<strong>en</strong> upp samtliga <strong>av</strong>skiljningsbeslutpå är<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ivå g<strong>en</strong>om återkoppling till institution<strong>en</strong>. Kollegiegranskning är <strong>en</strong> metodför ömsesidigt lärande och utveckling med kollegor i samma position och med liknandeerfar<strong>en</strong>heter. Enligt handlingsplan<strong>en</strong> är syftet med ifråg<strong>av</strong>arande forum <strong>att</strong> i <strong>en</strong>lärande process gå ig<strong>en</strong>om samtliga fall då de särskilda befog<strong>en</strong>heterna har tillämpatspå institutionerna i region<strong>en</strong>. Samtliga institutionschefer i region<strong>en</strong> deltar tillsammansmed regionchef<strong>en</strong> och jurister.Under höst<strong>en</strong> 2009 har totalt 13 kollegiegranskningar ägt rum i myndighet<strong>en</strong>s fyra regioner.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 14 [22]Vid granskningarna har framkommit <strong>att</strong> det inte är ovanligt <strong>att</strong> det saknas <strong>en</strong> beskrivning<strong>av</strong> det våldsamma bete<strong>en</strong>det eller <strong>att</strong> lag<strong>en</strong>s två grunder för <strong>av</strong>skiljning sammanblandasg<strong>en</strong>om <strong>att</strong> ungdom<strong>en</strong> beskrivs vara så våldsam <strong>att</strong> d<strong>en</strong>ne inte kan hållas till ordning<strong>en</strong>.Ibland framgår det också <strong>att</strong> person<strong>en</strong> <strong>en</strong>dast varit hotfull, utan <strong>att</strong> d<strong>en</strong>ne tagittill våld, något som inte i sig behöver vara <strong>en</strong> grund för <strong>av</strong>skiljning.Förutom ovanstå<strong>en</strong>de brister har det i något fall konstaterats <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning företagitssom <strong>en</strong> prev<strong>en</strong>tiv åtgärd eller <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning kunde ha undvikits g<strong>en</strong>om <strong>att</strong> beslut omvård i <strong>en</strong>skildhet f<strong>att</strong>ats istället. Något som också förekommit vid <strong>en</strong>staka tillfäll<strong>en</strong> är<strong>att</strong> <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning blivit mycket lång tidsmässigt, eftersom d<strong>en</strong> unge sovit kvar i <strong>av</strong>skiljningsrummet.Sammantaget har kollegiegranskningarna skapat <strong>en</strong> ökad medvet<strong>en</strong>het bland institutionschefernakring vikt<strong>en</strong> <strong>av</strong> dokum<strong>en</strong>tation, vilket resulterat i <strong>att</strong> <strong>en</strong> klar förbättring<strong>av</strong> dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> har kunnat iakttas i alla fyra regioner.Regioncheferna följer också upp tillsynsrapporterna och klagomålsbeslut<strong>en</strong> och de gör ivissa fall <strong>en</strong> fördjupad utredning <strong>av</strong> det som inte redan är åtgärdat och beslutar omforts<strong>att</strong>a insatser. Tillsynsrapporterna och klagomålsbeslut<strong>en</strong> ingår också i det underlagsom ligger till grund för regionchefernas systematiska dialoger om verksamhet<strong>en</strong> medvarje institutionschef.Barnombudsmann<strong>en</strong>s iakttagelserBarnombudsmann<strong>en</strong> har, <strong>en</strong>ligt deras hemsida, under vår<strong>en</strong> 2009 granskat drygt 450beslut om <strong>av</strong>skiljning på de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong> under period<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 juli ‐ d<strong>en</strong>31 december 2008. Av hemsidan framgår bl.a. följande. ”De slutsatser Barnombudsmann<strong>en</strong>kunnat dra utifrån granskning<strong>en</strong> <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljningsbeslut<strong>en</strong> är <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljning iflera fall använts rutinmässigt eller som bestraffning för icke önskvärt bete<strong>en</strong>de eller <strong>att</strong>personal<strong>en</strong> har provocerat d<strong>en</strong> unge, så <strong>att</strong> han eller hon blivit aggressiv vilket sedanlett till <strong>av</strong>skiljning. Det finns äv<strong>en</strong> exempel på barn och unga som har ångest och befinnersig i kris som <strong>av</strong>skiljs istället för <strong>att</strong> få adekvat behandling.” Vidare sägs: ”De oroväckandesignaler som Barnombudsmann<strong>en</strong> har fått om <strong>av</strong>skiljning <strong>av</strong> barn och ungahar visat sig vara befogade <strong>en</strong>ligt vår granskning <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljningsbeslut.”Enligt Barnombudsmann<strong>en</strong> visar deras granskning <strong>att</strong> <strong>av</strong>skiljningar på de särskildaungdomshemm<strong>en</strong> används på ett sätt som inte är för<strong>en</strong>ligt med vare sig artikel 37 iFN:s konv<strong>en</strong>tion om barnets rättigheter (barnkonv<strong>en</strong>tion<strong>en</strong>), sv<strong>en</strong>sk lagstiftning eller deriktlinjer som SiS s<strong>att</strong> upp för de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong>.Barnombudsmann<strong>en</strong> har inkommit till regering<strong>en</strong> med förslag till åtgärder för <strong>att</strong> garanterarättssäkerhet<strong>en</strong> för barn på särskilda ungdomshem (dnr 9.2:0138/09). En förändringär <strong>att</strong> man vill förbjuda isolering <strong>av</strong> barn. Man vill också <strong>att</strong> personal som arbetar
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 15 [22]med barn som är placerade utanför det egna hemmet ska utbildas i konflikthantering,barnkonv<strong>en</strong>tion<strong>en</strong> och andra rättighetsdokum<strong>en</strong>t samt riktlinjer från FN.SiS har mot d<strong>en</strong> angivna bakgrund<strong>en</strong> vid ett flertal tillfäll<strong>en</strong> vänt sig till Barnombudsmann<strong>en</strong>för <strong>att</strong> få del <strong>av</strong> d<strong>en</strong> information om de ”oroväckande signaler” om <strong>av</strong>skiljning<strong>av</strong> barn och unga som Barnombudsmann<strong>en</strong> hänvisar till. SiS har också begärt <strong>att</strong> ta del<strong>av</strong> d<strong>en</strong> granskning som Barnombudsmann<strong>en</strong> uppger <strong>att</strong> de har vidtagit. Trots begäranhar inte SiS fått några är<strong>en</strong>d<strong>en</strong> om oroväckande signaler pres<strong>en</strong>terade utöver vad somredan är känt hos myndighet<strong>en</strong>s tillsyns<strong>en</strong>het. När det gäller granskning<strong>en</strong> har SiS fåttdel <strong>av</strong> <strong>en</strong> skriftlig redogörelse från Barnombudsmann<strong>en</strong>. Av d<strong>en</strong> framgår följande.”Barnombudsmann<strong>en</strong>s granskning har g<strong>en</strong>omförts <strong>en</strong>ligt följande. Vi har begärt utsamtliga beslut och journalanteckningar från SiS <strong>av</strong>se<strong>en</strong>de alla <strong>av</strong>skiljningsbeslut frånd<strong>en</strong> 1 juli 2008 till och med d<strong>en</strong> 31 december 2008. Därefter har vi granskat alla beslutoch journalanteckningar vi fått del <strong>av</strong> utifrån de förutsättningar som anges för tvångsmedlet<strong>av</strong>skiljning <strong>en</strong>ligt 15 c § lag<strong>en</strong> (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård <strong>av</strong>unga och SiS Råd & Riktlinjer. Därefter har vi sammanf<strong>att</strong>at våra slutsatser i ovan sistnämndaskrivelse som vi skickade till regering<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 24 juni 2009.” Något ytterligarematerial har SiS inte fått ta del <strong>av</strong>.I sammanhanget kan nämnas det samarbetsprojekt som SiS har tillsammans med Barnombudsmann<strong>en</strong>.Repres<strong>en</strong>tanter från Barnombudsmann<strong>en</strong> har tillsammans med personalfrån SiS besökt fyra särskilda ungdomshem under november månad 2009 undertre dagar per institution. Barnombudsmann<strong>en</strong> har talat med intagna ungdomar bl.a. omhur de trivs på institution<strong>en</strong> och hur de upplever sin vistelse där. Samarbetsprojektethar, <strong>en</strong>ligt SiS m<strong>en</strong>ing, slagit väl ut.Planerade åtgärderRevidering <strong>av</strong> Råd och riktlinjerMyndighet<strong>en</strong>s interna föreskrifter ger anvisningar bl.a. för tillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> bestämmelsernaom de särskilda befog<strong>en</strong>heterna. Syftet är <strong>att</strong> ge personal<strong>en</strong> vid institutionernagoda förutsättningar <strong>att</strong> tillämpa bestämmelserna på ett rättssäkert sätt. Riktlinjernauppdateras kontinuerligt och har – bl.a. med anledning <strong>av</strong> id<strong>en</strong>tifierade brister i dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong>– förtydligats och kompletterats vid ett flertal tillfäll<strong>en</strong> under år<strong>en</strong>. Ytterligare<strong>en</strong> revidering under året är planerad.En särskild checklista har tagits fram vilk<strong>en</strong> används som arbetsmaterial vid beslut om<strong>av</strong>skiljning. D<strong>en</strong> används för <strong>att</strong> personal<strong>en</strong> som beslutar om åtgärd<strong>en</strong> inte ska försummanågon åtgärd som ska vidtas, t.ex. <strong>att</strong> beslut<strong>en</strong> är tillräckligt motiverade och <strong>att</strong>läkare kontaktats.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 16 [22]Utveckling <strong>av</strong> KIASom dokum<strong>en</strong>tationsstöd har institutionerna ett databaserat system, Kli<strong>en</strong>t‐ och institutionsadministrativasystemet, KIA. Alla journalhandlingar, behandlingsplaner och beslutfinns samlade där. Systemet ska stödja användar<strong>en</strong> och ge regioncheferna möjlighettill kontroll. SiS utvecklar kontinuerligt systemet för <strong>att</strong> ge <strong>en</strong> säkrare dokum<strong>en</strong>tation,dels g<strong>en</strong>om utbildning <strong>av</strong> personal, dels g<strong>en</strong>om <strong>att</strong> utveckla d<strong>en</strong> tekniska pl<strong>att</strong>form<strong>en</strong>.UtbildningarMyndighet<strong>en</strong> har under höst<strong>en</strong> 2009 g<strong>en</strong>omfört 19 utbildningar för personal med ansvar<strong>att</strong> dokum<strong>en</strong>tera i KIA. Dessa utbildningar kommer <strong>att</strong> fortgå äv<strong>en</strong> under år 2010.Utbildningar i konflikthantering ges återkommande och innehåller exempelvis utbildningi riskbedömningar som SAVRY (Structured Assessm<strong>en</strong>t of Viol<strong>en</strong>ce Risk in Youth)och BVC (Bröset Viol<strong>en</strong>ce Checklist). Särskilt fokus ligger på hur riskbedömningar kankommuniceras vid överlämning mellan olika arbetspass på ungdomshemm<strong>en</strong> i syfte <strong>att</strong>minska risk<strong>en</strong> för uppkomst <strong>av</strong> hot‐ och våldssituationer. Myndighet<strong>en</strong> har äv<strong>en</strong> utarbetat<strong>en</strong> särskild konflikthanteringsmodell ”No power ‐ no lose” som går ut på <strong>att</strong> förebyggahot och våld g<strong>en</strong>om kommunikation och g<strong>en</strong>om <strong>att</strong> undvika konfrontation. Programmettar upp frågor kring konflikthantering, kommunikation, etik, självskydd ochkrisprogram samt lagstiftning. Ledordet är respekt och <strong>att</strong> bemöta andra som du självvill bli bemött. 167 instruktörer har hittills utbildats och <strong>av</strong> dessa är 130 verksammainom myndighet<strong>en</strong>. Samtliga särskilda ungdomshem har g<strong>en</strong>omgått utbildning.Äv<strong>en</strong> utbildningar som tar sikte på rättssäkerhet<strong>en</strong> i samband med användning<strong>en</strong> <strong>av</strong> desärskilda befog<strong>en</strong>heterna och hur dessa ska dokum<strong>en</strong>teras har vid flera tillfäll<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omförtsunder år<strong>en</strong> och kommer <strong>att</strong> fortsätta <strong>att</strong> g<strong>en</strong>omföras regelbundet. Under år2010 finns det, utöver d<strong>en</strong> ”reguljära” utbildning<strong>en</strong>, äv<strong>en</strong> planer på <strong>att</strong> g<strong>en</strong>omföra <strong>en</strong>utbildning för arbetsledare inom myndighet<strong>en</strong> i rättssäkerhet, myndighetsutövning,dokum<strong>en</strong>tation och särskilda befog<strong>en</strong>heter.ForskningG<strong>en</strong>erellt sett finns mycket lite kunskap om olika metoder för <strong>att</strong> hantera våld inomtvångsvård. Det SiS vet utifrån d<strong>en</strong> statistik som myndighet<strong>en</strong> har är <strong>att</strong> d<strong>en</strong> särskildabefog<strong>en</strong>het<strong>en</strong> <strong>att</strong> <strong>av</strong>skilja våldsamma ungdomar används i olika utsträckning blandinstitutionerna. Varför institutionerna använder befog<strong>en</strong>het<strong>en</strong> olika mycket kan ha fleraförklaringar. En förklaring kan vara <strong>att</strong> det sker <strong>en</strong> selektion <strong>av</strong> särskilt vårdkrävandeungdomar till vissa institutioner. En annan förklaring kan vara tillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> (eller<strong>av</strong>saknad<strong>en</strong> <strong>av</strong>) olika metoder för <strong>att</strong> hantera våldsamhet. En tredje förklaring kan varafaktorer som har med personalgrupp<strong>en</strong> <strong>att</strong> göra, t.ex. fördelning<strong>en</strong> <strong>av</strong> män och kvinnori personalgrupp<strong>en</strong>. Det finns internationella studier som tyder på <strong>att</strong> <strong>en</strong> jämn könsfördelningbland personal<strong>en</strong> kan minska våldsamhet och konflikter mellan personal ochintagna. I vilk<strong>en</strong> utsträckning personal<strong>en</strong> känner <strong>att</strong> det finns gott stöd bland kollegor‐
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 17 [22]na och <strong>att</strong> regler och rutiner är tydliga i arbetet med våldsamma intagna kan också vara<strong>en</strong> bidragande orsak.För <strong>att</strong> förbättra kunskapsläget gällande <strong>av</strong>skiljning har SiS under de s<strong>en</strong>aste år<strong>en</strong> haftett långsiktigt utvecklingsarbete. Med utgångspunkt i de <strong>av</strong>skiljningsbeslut som f<strong>att</strong>atsunder tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 1 juli ‐ 31 december 2008 kommer också framöver undersökas om detfinns några särskilda mönster som kan vara föremål för utvecklings‐ och/eller forskningsinsatser.Syftet är <strong>att</strong> jämföra institutionerna <strong>av</strong>se<strong>en</strong>de frekv<strong>en</strong>s, kartlägga skillnadermellan pojkar och flickor och om det är skillnader mellan ungdomar som är placerade<strong>en</strong>ligt LVU respektive LSU. Syftet är också <strong>att</strong> undersöka om det finns någraskillnader mellan hur pojkar och flickor agerar i <strong>av</strong>skiljningssituationerna och <strong>att</strong> försökabelysa i vilk<strong>en</strong> utsträckning andra metoder för <strong>att</strong> hantera våld än <strong>av</strong>skiljning ärdokum<strong>en</strong>terade i beslut<strong>en</strong> eller i journalanteckningar som är kopplade till beslut<strong>en</strong>.Tidpunkt<strong>en</strong> för <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> ingår äv<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> systematiska g<strong>en</strong>omgång<strong>en</strong>. Rapport<strong>en</strong>utgår inte från några vet<strong>en</strong>skapliga frågeställningar utan <strong>av</strong>ser primärt ligga till grundför <strong>en</strong> diskussion om vad det är som sker i <strong>av</strong>skiljningssituationerna och varför (processperspektiv),huruvida det finns några skillnader mellan institutionerna (organisationsperspektiv)och huruvida det finns några skillnader mellan ungdomar som <strong>av</strong>skiljsmånga gånger och de som <strong>en</strong>dast <strong>av</strong>skiljs <strong>en</strong>staka gånger (individperspektiv).Under år 2010 planeras <strong>en</strong> vet<strong>en</strong>skaplig <strong>en</strong>kätstudie där det övergripande syftet är <strong>att</strong>belysa hur personal<strong>en</strong> uppf<strong>att</strong>ar olika arbetsmiljöaspekter (t.ex. kollegialitet, förhållningssätt,ledning) samt institutionsspecifika aspekter (t.ex. vårdideologi, metoder) isamband med tillämpning <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljning inom tvångsvård<strong>en</strong>. De frågeställningar somska ligga till grund för studi<strong>en</strong> är om det finns skillnader mellan institutionerna i frågaom personal<strong>en</strong>s syn på uppkomst och hantering <strong>av</strong> allvarliga hot‐ och våldssituationer,om det finns skillnader mellan olika yrkeskategorier och om det finns skillnader mellanmän och kvinnor i personal<strong>en</strong>. Målsättning<strong>en</strong> är <strong>att</strong> få mer kunskap om d<strong>en</strong> praktiskatillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljning inom tvångsvård <strong>av</strong> ungdomar utifrån personal<strong>en</strong>sperspektiv. Resultat<strong>en</strong> kommer äv<strong>en</strong> <strong>att</strong> analyseras med <strong>av</strong>se<strong>en</strong>de på skillnader mellaninstitutioner, mellan olika yrkeskategorier samt mellan män och kvinnor i personal<strong>en</strong>.Resultat<strong>en</strong> kan utgöra underlag till <strong>att</strong> utveckla och kvalitetssäkra vård<strong>en</strong> samt id<strong>en</strong>tifierabehov <strong>av</strong> forts<strong>att</strong> forskning med <strong>av</strong>se<strong>en</strong>de på strategier för <strong>att</strong> hantera allvarligahot‐ och våldssituationer.SiS tillsyns<strong>en</strong>hetD<strong>en</strong> 1 januari 2010 övertar Socialstyrels<strong>en</strong> tillsyn<strong>en</strong> <strong>av</strong> SiS. Myndighet<strong>en</strong>s eg<strong>en</strong> tillsyns<strong>en</strong>hetkommer <strong>att</strong> finnas kvar, äv<strong>en</strong> om verksamhet<strong>en</strong>s inriktning kommer <strong>att</strong> förändras.Enhet<strong>en</strong>s främsta mål för år 2010 kommer <strong>att</strong> vara <strong>att</strong> säkerställa <strong>att</strong> ungdomar ochkli<strong>en</strong>ter behandlas på ett rättssäkert sätt. Detta kommer <strong>att</strong> ske g<strong>en</strong>om intern granskning<strong>av</strong> d<strong>en</strong> kli<strong>en</strong>trelaterade verksamhet<strong>en</strong>, exempelvis vid särskilda incid<strong>en</strong>ter. Enhet<strong>en</strong>ska också – i samarbete med juridiska <strong>en</strong>het<strong>en</strong> – delta i regionkontor<strong>en</strong>s kollegiegranskning<strong>av</strong> beslut om de särskilda befog<strong>en</strong>heterna.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 18 [22]Förslag till lagändringarAtt vårda någon utan d<strong>en</strong>nes samtycke är <strong>en</strong> grannlaga uppgift. Hur välmotiverat ingreppetän är, ställer tvångsvård<strong>en</strong> särskilda kr<strong>av</strong> på vårdinnehåll och utformning <strong>av</strong>insatserna. Vård<strong>en</strong> bör därför i största möjliga utsträckning planeras och utformas isamråd och samförstånd med d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde och med respekt för d<strong>en</strong>nes integritet. Detfinns dock tillfäll<strong>en</strong> då tvångsåtgärder måste tillgripas för <strong>att</strong> vård<strong>en</strong> ska kunna g<strong>en</strong>omföras(prop. 2000/01:80 s. 121).De ungdomar som placeras på de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong> har <strong>en</strong> komplex problembildoch har ofta tidigare vårdats i familjehem och på kommunala eller privatainstitutioner. De som blir föremål för <strong>av</strong>skiljning har ofta placerats på SiS ungdomshemmed utagerande bete<strong>en</strong>de som ett <strong>av</strong> grundproblem<strong>en</strong>. Många <strong>av</strong> ungdomarna harsvårt <strong>att</strong> hantera aggressivitet och reagerar mot omgivning<strong>en</strong> med våld eller hot omvåld. De har svårt <strong>att</strong> såväl tolka som lösa problem på ett annat sätt, vilket leder till <strong>att</strong>de många gånger hamnar i eller försätter sig själva och andra personer i våldsammaoch farliga situationer. Det är inte ovanligt <strong>att</strong> dessa ungdomar saknar sådana socialafärdigheter som krävs för <strong>att</strong> ta sig ur situationer utan våld. En möjlighet <strong>att</strong> i vissa situationerhålla d<strong>en</strong> unge skild från de övriga ungdomarna vid hemmet är därför nödvändig,om man har ambition<strong>en</strong> <strong>att</strong> skydda d<strong>en</strong> unge och skapa <strong>en</strong> trygg och säker miljöför övriga ungdomar och personal.SiS har under vår<strong>en</strong> 2009 inkommit till Socialdepartem<strong>en</strong>tet med vissa förslag till förf<strong>att</strong>ningsändringar(SiS dnr 12‐513‐2009). Förslag<strong>en</strong> innef<strong>att</strong>ade ändringar i bestämmelsernaom <strong>av</strong>skiljning i 15 c § LVU och 17 § LSU med syfte <strong>att</strong> komplettera och förtydligabestämmelserna. Förslaget i d<strong>en</strong>na del innebar följande.Bestämmelserna rörande <strong>av</strong>skiljningar anger <strong>att</strong> <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> som uppträder våldsamteller är så påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> han eller hon inte kan hållas till ordning<strong>en</strong>får hållas i <strong>av</strong>skildhet under förutsättning <strong>att</strong> han eller hon står under fortlöpande uppsikt<strong>av</strong> personal<strong>en</strong>. För <strong>att</strong> öka tydlighet<strong>en</strong> förordade SiS <strong>att</strong> uttrycket ”uppträdervåldsamt eller är så påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> han eller hon inte kan hållas tillordning<strong>en</strong>” lämplig<strong>en</strong> skulle kunna ersättas med ”uppträder så våldsamt eller är så påverkad<strong>av</strong> berusningsmedel <strong>att</strong> vård<strong>en</strong> <strong>av</strong> honom eller h<strong>en</strong>ne försvåras eller säkerhet<strong>en</strong> äv<strong>en</strong>tyras”,vilket på ett mer adekvat sätt ger uttryck för de förhålland<strong>en</strong> som ska kunna föranleda<strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning. Förslaget tydliggör också d<strong>en</strong> särskilda befog<strong>en</strong>het<strong>en</strong>s karaktär <strong>av</strong>skydd för d<strong>en</strong> unge och övriga vid institution<strong>en</strong>.Efter d<strong>en</strong> nu företagna granskning<strong>en</strong> har myndighet<strong>en</strong> utifrån ett rättssäkerhetsperspektiväv<strong>en</strong> sett behov <strong>av</strong> <strong>att</strong> överväga <strong>en</strong> förändring <strong>av</strong> d<strong>en</strong> längsta möjliga tid<strong>en</strong> för<strong>att</strong> hållas i <strong>av</strong>skildhet.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 19 [22]Idag gäller <strong>att</strong> SiS får <strong>av</strong>skilja <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> under högst 24 timmar. Vid g<strong>en</strong>omgång <strong>av</strong>d<strong>en</strong> statistik som rör ungdomar som vårdats <strong>en</strong>ligt LVU och LSU och som tagits framför år<strong>en</strong> 2004‐2009 2 framgår bl.a. följande. Avse<strong>en</strong>de LVU har d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omsnittliga tid<strong>en</strong>för <strong>av</strong>skiljningar varierat mellan tre och sex timmar. För ungdomar som verkställer slut<strong>en</strong>ungdomsvård är d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omsnittliga tid<strong>en</strong> mellan sex och nio timmar.Möjlighet<strong>en</strong> <strong>att</strong> <strong>av</strong>skilja någon finns äv<strong>en</strong> inom psykiatrin, kriminalvård<strong>en</strong> och för förvarstagna.Inom psykiatrin får <strong>en</strong> pati<strong>en</strong>t hållas <strong>av</strong>skild från andra pati<strong>en</strong>ter <strong>en</strong>dast om det ärnödvändigt på grund <strong>av</strong> <strong>att</strong> pati<strong>en</strong>t<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om aggressivt eller störande bete<strong>en</strong>de allvarligtförsvårar vård<strong>en</strong> <strong>av</strong> de andra pati<strong>en</strong>terna. Ett beslut om <strong>av</strong>skiljande gäller högståtta timmar. Tid<strong>en</strong> för <strong>av</strong>skiljande får g<strong>en</strong>om ett nytt beslut förlängas med högst åttatimmar, om det finns synnerliga skäl. I vissa extrema fall kan pati<strong>en</strong>t<strong>en</strong>s situation varaså svår <strong>att</strong> ett <strong>av</strong>skiljande måste ske för <strong>en</strong> längre tid än några dagar. Om <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljningvarar längre tid än åtta timmar ska Socialstyrels<strong>en</strong> g<strong>en</strong>ast underrättas (20 § lag<strong>en</strong>[1991:1128] om psykiatrisk tvångsvård och 8 § lag<strong>en</strong> [1991:1129] om rättspsykiatrisktvångsvård). Beslutet går inte <strong>att</strong> överklaga.Inom kriminalvård<strong>en</strong> får <strong>en</strong> intag<strong>en</strong> som uppträder våldsamt eller som är så påverkad<strong>av</strong> alkoholhaltiga drycker eller annat berusningsmedel <strong>att</strong> han eller hon kan befarasstöra ordning<strong>en</strong> på anstalt<strong>en</strong> tillfälligt hållas <strong>av</strong>skild från andra intagna så länge det ärnödvändigt för <strong>att</strong> betvinga det våldsamma uppträdandet eller tills påverkan har upphört.Läkare ska så snart det kan ske undersöka d<strong>en</strong> som är föremål för <strong>av</strong>skiljning. Ifråga om d<strong>en</strong> som hålls <strong>av</strong>skild därför <strong>att</strong> han är påverkad <strong>av</strong> berusningsmedel ska <strong>en</strong>sådan undersökning dock äga rum <strong>en</strong>dast om det behövs med hänsyn till hans tillstånd.Om d<strong>en</strong> intagne inte kan hållas <strong>av</strong>skild på anstalt<strong>en</strong> får han placeras i allmänthäkte under högst två dygn (2 kap. 23 § lag<strong>en</strong> [1974:203] om kriminalvård i anstalt).Beslutet går <strong>att</strong> överklaga till länsrätt<strong>en</strong>.Enligt utlänningslag<strong>en</strong> får <strong>en</strong> utlänning som hålls i förvar och har fyllt 18 år hållas <strong>av</strong>skildfrån andra som tagits i förvar, om det är nödvändigt för ordning<strong>en</strong> och säkerhet<strong>en</strong>i lokal<strong>en</strong> eller om han eller hon utgör <strong>en</strong> allvarlig fara för sig själv eller andra. Beslutetska omprövas så ofta det finns anledning till det, dock minst var tredje dag. En utlänningsom hålls <strong>av</strong>skild därför <strong>att</strong> han eller hon utgör <strong>en</strong> fara för sig själv ska undersökas<strong>av</strong> läkare så snart som möjligt (11 kap. 7 § utlänningslag<strong>en</strong> [2005:716]). Beslutet går <strong>att</strong>överklaga till migrationsdomstol<strong>en</strong>.Äv<strong>en</strong> om det inom SiS finns ett antal <strong>av</strong>skiljningar som varat under <strong>en</strong> längre tid, ansermyndighet<strong>en</strong> <strong>att</strong> d<strong>en</strong> längsta tid<strong>en</strong> för <strong>att</strong> kunna hållas i <strong>av</strong>skildhet borde kunna minskatill sex timmar när det gäller såväl LVU som LSU. I de fall det finns intagna hos SiS somär så våldsamma <strong>att</strong> <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning behöver pågå under längre tid än sex timmar bör2Tidsperiod<strong>en</strong> är d<strong>en</strong> 1 januari 2004 – 30 november 2009.
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 20 [22]det dock finnas <strong>en</strong> möjlighet <strong>att</strong> vid ett tillfälle f<strong>att</strong>a beslut om <strong>att</strong> förlänga tid<strong>en</strong> medytterligare sex timmar. Vid <strong>en</strong> förlängning <strong>av</strong> ett <strong>av</strong>skiljningsbeslut bör äv<strong>en</strong> Socialstyrels<strong>en</strong>utan dröjsmål underrättas.Vidare gäller <strong>en</strong>ligt nuvarande lagstiftning <strong>att</strong> om d<strong>en</strong> unge är under 15 år ska <strong>en</strong> läkareskyndsamt yttra sig om <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>. Om läkar<strong>en</strong> begär det ska <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong> g<strong>en</strong>ast<strong>av</strong>brytas. Enligt SiS interna föreskrifter åligger det institution<strong>en</strong> <strong>att</strong> skyndsamt – dvs. iprincip g<strong>en</strong>ast – försöka få <strong>en</strong> läkare <strong>att</strong> yttra sig om <strong>av</strong>skiljning<strong>en</strong>. Institutioner där<strong>av</strong>skiljning <strong>av</strong> d<strong>en</strong> som är under 15 år kan komma i fråga bör g<strong>en</strong>om över<strong>en</strong>skommelseförsäkra sig om tillgång till läkare för sådana yttrand<strong>en</strong> dygnet runt. Är det inte praktisktmöjligt, får institution<strong>en</strong> från fall till fall försöka kontakta tillgängliga läkare påort<strong>en</strong>, t.ex. på vårdc<strong>en</strong>tral, akutmottagning på sjukhus eller s.k. läkarbilar.SiS har erfarit <strong>att</strong> många institutioner har svårt <strong>att</strong> alla tider på dygnet komma i kontaktmed <strong>en</strong> läkare som är villig <strong>att</strong> yttra sig om <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning. I vissa fall har institution<strong>en</strong>haft <strong>en</strong> upparbetad läkarkontakt m<strong>en</strong> han eller hon har inte svarat på telefon. I andrafall har institutionerna lämnat meddelande på <strong>en</strong> telefonsvarare m<strong>en</strong> inte blivit uppringda.Mot bakgrund dels <strong>av</strong> <strong>att</strong> d<strong>en</strong> längsta tid<strong>en</strong> för <strong>att</strong> kunna hållas i <strong>av</strong>skildhet nu föreslåsförkortad, dels <strong>av</strong> de svårigheter som iakttagits i samband med tillämpning<strong>en</strong> <strong>av</strong> bestämmels<strong>en</strong>om läkaryttrande föreslår SiS följande. Om det behövs med hänsyn till d<strong>en</strong>unges medicinska tillstånd ska <strong>en</strong> läkare eller sjuksköterska yttra sig om <strong>av</strong>skiljningssituation<strong>en</strong>.En bedömning <strong>av</strong> om det föreligger ett sådant behov ska göras vid varje <strong>av</strong>skiljningsbeslut.Exempel på <strong>av</strong>skiljningssituationer där det är <strong>av</strong> vikt <strong>att</strong> <strong>en</strong> sådan bedömninggörs är om det förekommer suicidrisk, psykoser, drogförgiftning, abstin<strong>en</strong>s,förvirringstillstånd eller någon annan bete<strong>en</strong>de<strong>av</strong>vikelse som särskilt kräver <strong>en</strong> bedömning<strong>av</strong> d<strong>en</strong> medicinska status<strong>en</strong>.Kr<strong>av</strong>et på läkarkontakt vid <strong>en</strong> <strong>av</strong>skiljning gäller barn under 15 år. Enligt SiS m<strong>en</strong>ingborde det rimlig<strong>en</strong> finnas ett lika stort behov <strong>av</strong> ett yttrande från sjukvårdspersonalo<strong>av</strong>sett om man är under eller över 15 år. SiS föreslår därför <strong>att</strong> bestämmels<strong>en</strong> utökastill <strong>att</strong> gälla alla ungdomar som vid något tillfälle behöver hållas i <strong>av</strong>skildhet.Slutlig<strong>en</strong> föreslår SiS <strong>att</strong> det i såväl socialtjänstförordning<strong>en</strong> som förordning<strong>en</strong> omverkställighet <strong>av</strong> slut<strong>en</strong> ungdomsvård förtydligas <strong>att</strong> beslut om de särskilda befog<strong>en</strong>heternaska vara motiverade.Beträffande förf<strong>att</strong>ningsförslag, se bilaga.Sammanf<strong>att</strong>ningFör <strong>att</strong> vård<strong>en</strong> på de särskilda ungdomshemm<strong>en</strong> ska kunna g<strong>en</strong>omföras finns möjlighetertill vissa tvångsåtgärder mot d<strong>en</strong> unge i form <strong>av</strong> särskilda befog<strong>en</strong>heter. De särskildabefog<strong>en</strong>heterna ska användas med omdöme och restriktivitet. Utgångspunkt<strong>en</strong> är
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 21 [22]alltid <strong>att</strong> tvångsåtgärder inte bör komma till användning annat än i r<strong>en</strong>a undantagssituationeroch då <strong>en</strong>bart i skyddssyfte, vilket innebär <strong>att</strong> andra mindre ingripande åtgärderska övervägas i första hand.SiS har sedan myndighet<strong>en</strong> övertog ansvaret för alla särskilda ungdomshem g<strong>en</strong>omförtett antal åtgärder för <strong>att</strong> säkerställa <strong>att</strong> såväl tillämpning som dokum<strong>en</strong>tation <strong>av</strong> de särskildabefog<strong>en</strong>heterna sker på ett för d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde rättssäkert sätt.Myndighet<strong>en</strong> arbetar hela tid<strong>en</strong> med <strong>att</strong> hålla kunskap<strong>en</strong> levande, bl.a. g<strong>en</strong>om återkommandeutbildningar för personal<strong>en</strong> i både dokum<strong>en</strong>tation och särskilda befog<strong>en</strong>heter,m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> utbildningar om hantering <strong>av</strong> hot‐ och våldssituationer g<strong>en</strong>omförs. G<strong>en</strong>omd<strong>en</strong> kollegiegranskning som infördes d<strong>en</strong> 1 juli 2009 kunde det konstateras <strong>att</strong> detförekommit <strong>att</strong> beslutsf<strong>att</strong>arna blandat ihop grunderna för <strong>av</strong>skiljning och <strong>att</strong> det i beslut<strong>en</strong>inte alltid tillräckligt tydligt framgår på vilket sätt d<strong>en</strong> unge varit våldsam. De <strong>av</strong>tillsyns<strong>en</strong>het<strong>en</strong> f<strong>att</strong>ade beslut<strong>en</strong> ger också vid hand<strong>en</strong> <strong>att</strong> det i flertalet fall varit korrekt<strong>att</strong> <strong>av</strong>skilja m<strong>en</strong> <strong>att</strong> dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> varit bristfällig på så sätt <strong>att</strong> man inte <strong>av</strong> beslutetkunnat utläsa det faktiska händelseförloppet.Myndighet<strong>en</strong> kan konstatera <strong>att</strong> medvet<strong>en</strong>het<strong>en</strong> kring vikt<strong>en</strong> <strong>av</strong> dokum<strong>en</strong>tation harökat och <strong>att</strong> kvalitet<strong>en</strong> i dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> höjts, inte minst som ett resultat <strong>av</strong> d<strong>en</strong> uppföljningsom nu görs i direkt anslutning till <strong>av</strong>skiljningsbeslutet och i form <strong>av</strong> kollegiegranskningar.Beslut<strong>en</strong> synes nu mer välmotiverade och <strong>av</strong>skiljningssituation<strong>en</strong> beskrivspå ett mer rättssäkert sätt för d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde.G<strong>en</strong>om <strong>att</strong> fortsätta granskning<strong>en</strong> <strong>av</strong> <strong>av</strong>skiljningsbeslut<strong>en</strong> och äv<strong>en</strong> utöka granskning<strong>en</strong>till övriga särskilda befog<strong>en</strong>heter minskar risk<strong>en</strong> för beslut med bristande motiveringar.Myndighet<strong>en</strong> kommer också g<strong>en</strong>om utbildningar i t.ex. dokum<strong>en</strong>tation <strong>att</strong> höja kompet<strong>en</strong>s<strong>en</strong>hos personal<strong>en</strong>.De <strong>av</strong> SiS föreslagna lagändringarna tillsammans med ett forts<strong>att</strong> stöd till institutionernai form <strong>av</strong> utbildningar, kollegiegranskningar m.m. bör <strong>en</strong>ligt SiS ytterligare kunnastärka rättssäkerhet<strong>en</strong> för d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde.Beslut i detta är<strong>en</strong>de har f<strong>att</strong>ats <strong>av</strong> g<strong>en</strong>eraldirektör<strong>en</strong> Ewa Persson Göransson. I handläggning<strong>en</strong>har deltagit chefsjurist<strong>en</strong> Åsa Hård af Segerstad, planeringsdirektör<strong>en</strong> UrbanLindberg, utvecklingsdirektör<strong>en</strong> Nils Åkesson samt regioncheferna B<strong>en</strong>gtAndersson, Ingvor Gunnarsson, Robert St<strong>en</strong>bom och Jesper Svedberg. Föredragandehar varit <strong>en</strong>hetschef<strong>en</strong> Anette Schierbeck.Ewa Persson GöranssonAnette Schierbeck
Stat<strong>en</strong>s institutionsstyrelseDnr 31‐583‐2009 22 [22]Bilaga:Förf<strong>att</strong>ningsförslagKopia:Ledningsgrupp<strong>en</strong>InstitutionscheferRegistratorerHK‐cheferFackliga företrädareHuvudskyddsombudet