Heldelprojektet i PiteÃ¥ â en diskussion om rum, ekonomi och genus
Heldelprojektet i PiteÃ¥ â en diskussion om rum, ekonomi och genus
Heldelprojektet i PiteÃ¥ â en diskussion om rum, ekonomi och genus
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Working Paper från HELA-projektet 2005:7<strong>Heldelprojektet</strong> i Piteå– <strong>en</strong> <strong>diskussion</strong> <strong>om</strong> <strong>rum</strong>, ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> g<strong>en</strong>usKristina Zampoukosarbetslivsrapport nr 2005:33issn 1401-2928Tema: Rörlighet på arbetets marknadTemaledare: Jan Ottossona
FörordD<strong>en</strong>na rapport har tillk<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> ram<strong>en</strong> för Arbetslivsinstitutets forskningssatsningi HELA-projektet. Deltidsarbetslöshet<strong>en</strong> är ett k<strong>om</strong>plext samhällsproblem.Undersysselsättning<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ska arbetsmarknad<strong>en</strong> är ett <strong>om</strong>rådes<strong>om</strong> innefattar ett flertal problemk<strong>om</strong>plex samtidigt s<strong>om</strong> orsaksförklaringarna tilld<strong>en</strong>na utveckling behöver beforskas. Bakgrundsfaktorerna bak<strong>om</strong> deltidsarbetslöshet<strong>en</strong>speglar förhålland<strong>en</strong> på flera olika nivåer i samhällslivet – bådeindivider, organisationer <strong>och</strong> på ett övergripande samhällsplan. Syftet med deforskningsrapporter s<strong>om</strong> publiceras är att utifrån regeringsuppdraget rörandeHELA-projektets forskningsinsatser bidra med forskning kring olika aspekterrörande deltidsarbetslöshet<strong>en</strong>s bak<strong>om</strong>liggande orsaker <strong>och</strong> effekter utifrån ettmångvet<strong>en</strong>skapligt perspektiv.Vet<strong>en</strong>skapliga redaktörer: professor Lars Magnusson <strong>och</strong> doc<strong>en</strong>t Jan OttossonHELA-projektetet är ett samarbete mellan Arbetslivsinstitutet, Arbetsmarknadsstyrels<strong>en</strong>,Arbetsmiljöverket, JämO <strong>och</strong> Sv<strong>en</strong>ska ESF-Rådet. Se projektetshemsida för mer information: www.helaprojektet.c<strong>om</strong>Arbetslivsinstitutet är ett nationellt kunskapsc<strong>en</strong>t<strong>rum</strong> för arbetslivsfrågor. Påuppdrag av Näringsdepartem<strong>en</strong>tet bedriver institutet forskning, utveckling <strong>och</strong>utbildning. Institutet har ca 450 anställda <strong>och</strong> finns på sju orter i landet. Forskning<strong>en</strong>är mångvet<strong>en</strong>skaplig <strong>och</strong> utgår från problem <strong>och</strong> utvecklingst<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser iarbetslivet. En viktig uppgift är k<strong>om</strong>munikation <strong>och</strong> kunskapsspridning. För merinformation, besök vår webbplats: www.arbetslivsinstitutet.se
Förord<strong>Heldelprojektet</strong> i Piteå är ett av de projekt s<strong>om</strong> följts av forskare in<strong>om</strong> ram<strong>en</strong> förHELA. Under projekttid<strong>en</strong>, i samband med min föräldraledighet, har forskningsarbetetk<strong>om</strong>mit att delas med fil dr i lärande Christina Drugge, Hälsovet<strong>en</strong>skap<strong>och</strong> social <strong>om</strong>sorg, Luleå Tekniska Universitet. Christina Drugge har stått för <strong>en</strong>stor del av det empiriska arbete s<strong>om</strong> ligger till grund för d<strong>en</strong>na rapport <strong>och</strong> jag ärmycket tacksam för h<strong>en</strong>nes noggranna arbete med dokum<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> av<strong>Heldelprojektet</strong>.Både mitt <strong>och</strong> Christinas arbete har varit bero<strong>en</strong>de av dem vi mött i Piteå.Därför vill vi nu tacka alla s<strong>om</strong> delat med sig av sin kunskap <strong>om</strong> vård- <strong>och</strong><strong>om</strong>sorgsarbetet, <strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong> <strong>och</strong> <strong>om</strong> arbetsmarknad<strong>en</strong> i Piteå. Ett särskilttack till Lars-Gunnar Bergman s<strong>om</strong> tålmodigt <strong>och</strong> g<strong>en</strong>eröst besvarat våra frågor.Till alla s<strong>om</strong> skrivit dagbok: Tack för att ni tog (av) er tid <strong>och</strong> tack förförtro<strong>en</strong>det!
InnehållsförteckningInledning 1Metoder, material <strong>och</strong> frågeställningar 2Disposition 4D<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> <strong>och</strong> d<strong>en</strong> ojämna geografiska utveckling<strong>en</strong> 5Flexibel produktion av välfärdstjänster 6Lärande är <strong>en</strong> sida av flexibilitet<strong>en</strong> 8Är de flexibla arbetstidsmodellerna <strong>en</strong> kvinnofälla? 10Piteå <strong>och</strong> d<strong>en</strong> lokala arbetsmarknad<strong>en</strong> 13Arbetsmarknad<strong>en</strong> är begränsad <strong>och</strong> könssegregerad 13Arbetslöshet<strong>en</strong> är hög 15Rörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong> är låg 16Piteå växer 18Projektets upprinnelse – problematisering av personalsituation<strong>en</strong> 19<strong>Heldelprojektet</strong> – vad står i ansökan? 21Styrgrupp<strong>en</strong>s arbete präglas av lärande dialog 22Informationsspridning – att förankra ett projekt <strong>och</strong> förändra praxis 24Förändrade kunskapskrav på personal<strong>en</strong> – nya typer av vårdtagare<strong>och</strong> ökad rörlighet i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong> 26Varför är rörlighet<strong>en</strong> mellan <strong>en</strong>heterna låg? 28Övertalighet, solidaritet <strong>och</strong> schemaläggning 29Arbetslag<strong>en</strong> har olika förutsättningar att få modell<strong>en</strong> att fungera 31Sammanfattning <strong>och</strong> slutsatser 34Rum/ekon<strong>om</strong>i/g<strong>en</strong>us 34Mekanismer bak<strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong> 35Förändring av praxis – kollektivt lärande 36Några ord <strong>om</strong> AF:s rörlighetsbegrepp <strong>och</strong> regionala konsekv<strong>en</strong>ser 37Käll- <strong>och</strong> litteraturförteckning 38Bilaga 42
InledningPiteås Heldelprojekt har, in<strong>om</strong> ram<strong>en</strong> för HELA, erhållit pris för att projektetinneburit att deltidsarbetslöshet<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg har halverats <strong>och</strong> antaletheltidsanställda har ökat med 200 personer på två år. Projektet har äv<strong>en</strong> röntuppmärksamhet i media, både regionalt <strong>och</strong> nationellt 1 , <strong>och</strong> Piteå har tagit emotstudiebesök från k<strong>om</strong>muner både in<strong>om</strong> <strong>och</strong> utanför länet.K<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s främsta motiv till att driva projektet har varit att klara d<strong>en</strong>framtida personalförsörjning<strong>en</strong> <strong>och</strong> att öka vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsyrkets attraktionskraft.Projektet har drivits i samarbete <strong>och</strong> dialog med andra berörda aktörer.I korthet handlar <strong>Heldelprojektet</strong> <strong>om</strong> att införa individuella scheman <strong>och</strong>heltidstjänster med möjlighet till flexibla tjänstgöringsgrader in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg.De anställda gör sina egna schemarader för <strong>en</strong> sexveckorsperiod <strong>och</strong> jämkarsamman dessa rader för att säkra <strong>en</strong> bemanning s<strong>om</strong> motsvarar verksamhet<strong>en</strong>skrav. De anställda har i samband med projektet erbjudits heltidstjänster, m<strong>en</strong> harmöjlighet att ansöka <strong>om</strong> tjänstledighet inför varje ny schemaperiod för att erhållaönskad tjänstgöringsgrad. Tjänstledigheterna beviljas i regel förutsatt att sökandeföljt riktlinjerna för hur detta ska gå till. På så sätt har de anställda möjlighet attanpassa sina arbetsinsatser efter livssituation<strong>en</strong>.Då <strong>en</strong> av förutsättningarna för att få delta i projektet är att varje <strong>en</strong>hets budgetmåste vara i balans, kan övertalighet bli <strong>en</strong> följd av högre tjänstgöringsgrader.Någon i ett arbetslag eller på <strong>en</strong> <strong>en</strong>het kan då tvingas flytta på sig (temporärt ellerperman<strong>en</strong>t) till ett annat arbetslag eller till någon av de nyskapade vikariepoolerna.Vid projektstart<strong>en</strong> (september 2002) <strong>om</strong>fattade målgrupp<strong>en</strong> 111 arbetslag eller850 personer. Målgrupp<strong>en</strong> bestod i huvudsak av fast anställd dagtjänstpersonaleller personal med i huvudsak dagtjänstgöring. Antalet deltidsanställda uppgicktill 480 <strong>och</strong> antalet deltidsarbetslösa uppgick till 150. 2 I maj 2005 har 100arbetslag gått in i projektet, s<strong>om</strong> i <strong>och</strong> med detta berör 650 personer. Av dessa har390 personer fått heltidsanställningar. Antalet deltidsarbetslösa har reducerats till25 personer. 3 Majoritet<strong>en</strong> av dessa (3/4) består av nattpersonal <strong>och</strong> ingår inte imålgrupp<strong>en</strong>. När det gäller timanställda så har kostnaderna minskat med 1,2miljoner kronor. 41 Se exempelvis Dag<strong>en</strong>s Nyheter (20050503), På Öjagård<strong>en</strong> får alla s<strong>om</strong> vill jobba 100 proc<strong>en</strong>t.2 Piteå k<strong>om</strong>mun, Informationsblad, <strong>Heldelprojektet</strong>, odaterat. Muntlig k<strong>om</strong>munikation med Lars-GunnarBergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2005-04-15.3 Ibid. Muntlig k<strong>om</strong>munikation med Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteåk<strong>om</strong>mun, 2005-04-15.4 Muntlig k<strong>om</strong>munikation med Lars-Gunnar Bergman projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun,2005-09-07. En jämförelse mellan period<strong>en</strong> januari-juli 2002 <strong>och</strong> januari-juli 2005 där hänsyn tagitstill löneökningar <strong>och</strong> prisökningar visar att kostnaderna för fyllnadstid <strong>och</strong> övertid minskat med 21
Projektledning<strong>en</strong> beviljades vår<strong>en</strong> 2004 förlängd projekttid fram till första juni2005. D<strong>en</strong> 20 april 2005 beslutade socialnämnd<strong>en</strong> <strong>om</strong> att perman<strong>en</strong>ta projektet.Metoder, material <strong>och</strong> frågeställningarFöreliggande rapport bygger på ett <strong>om</strong>fattande material bestå<strong>en</strong>de av bland annatintervjuer, gruppintervjuer, dagboksanteckningar, statistik <strong>och</strong> dokum<strong>en</strong>tation avstyrgruppsmöt<strong>en</strong>. Att använda ett flertal olika källor <strong>och</strong> att ha tillgång till ettstort material är givetvis <strong>en</strong> styrka. Möjligheterna att ställa olika material motvarandra är goda <strong>och</strong> detta gynnar analysarbetet på så vis att slutsatser s<strong>om</strong>dragits utifrån exempelvis intervjuer kan nyanseras eller bekräftas g<strong>en</strong><strong>om</strong>slutsatser s<strong>om</strong> dragits från till exempel dagboksanteckningar. Samtidigt ökark<strong>om</strong>plexitet<strong>en</strong> med mångfald<strong>en</strong> <strong>och</strong> storlek<strong>en</strong> hos materialet, <strong>och</strong> det ställer storakrav på forskar<strong>en</strong> s<strong>om</strong> hela tid<strong>en</strong> ställs inför ett val bland många möjligheter. Inteminst gäller detta analys<strong>en</strong> av dagboksmaterialet s<strong>om</strong> jag återk<strong>om</strong>mer till nedan.Intervjuer har g<strong>en</strong><strong>om</strong>förts med <strong>Heldelprojektet</strong>s styrgruppsmedlemmar.Sammantaget uppgår intervjuerna till elva styck<strong>en</strong>, varav merpart<strong>en</strong> har gjorts pertelefon. Informanterna har bland annat tillfrågats <strong>om</strong> deras uppfattning <strong>om</strong>projektet, <strong>om</strong> samarbetet i styrgrupp<strong>en</strong> <strong>och</strong> <strong>om</strong> deras roll i projektet. ChristinaDrugge har deltagit i <strong>och</strong> dokum<strong>en</strong>terat fem styrgruppsmöt<strong>en</strong> s<strong>om</strong> också använts ianalys<strong>en</strong> av styrgrupp<strong>en</strong>s arbete.Vidare har gruppintervjuer g<strong>en</strong><strong>om</strong>förts med personal i äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>.Antalet gruppintervjuer uppgår till 10 styck<strong>en</strong>. Antalet deltagare vidgruppintervjuerna varierar mellan 3 <strong>och</strong> 14. Uppskattningsvis har cirka 60personer intervjuats. De arbetslag s<strong>om</strong> intervjuats repres<strong>en</strong>terar olika verksamhets<strong>om</strong>råd<strong>en</strong>,organisatoriska förutsättningar <strong>och</strong> är av olika storlekar. I vissafall har gruppintervjuer g<strong>en</strong><strong>om</strong>förts två gånger med samma arbetslag. Merpart<strong>en</strong>av gruppintervjuerna har g<strong>en</strong><strong>om</strong>förts av Christina Drugge. De intervjuade harbland annat tillfrågats <strong>om</strong> hur de anser att arbetslagets deltagande fungerar, hurdet fungerar med scheman, <strong>om</strong> erfar<strong>en</strong>heter s<strong>om</strong> gjorts <strong>och</strong> <strong>om</strong> hur de ser påframtid<strong>en</strong>. För att skydda arbetslag<strong>en</strong>s <strong>och</strong> individernas id<strong>en</strong>titet har gruppintervjuernaavid<strong>en</strong>tifierats.Christina Drugge har äv<strong>en</strong> dokum<strong>en</strong>terat sex seminarier med olika personalkategorieri anslutning till konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> vid Pite havsbad i april 2004. D<strong>en</strong>nadokum<strong>en</strong>tation fungerar också s<strong>om</strong> underlag för analys<strong>en</strong>.2miljoner, kostnaderna för timvikarier minskat med 1,2 miljoner, kostnaderna för månadsvikarierminskat med 24,7 miljoner medan kostnaderna för tillsvidareanställd personal har ökat med 24miljoner. Dessa beräkningar tar inte hänsyn till förändringar av budget<strong>en</strong> s<strong>om</strong> skett under period<strong>en</strong>2003-2005 <strong>och</strong> siffrorna kan därför innehålla vissa felmarginaler. Vad s<strong>om</strong> kan konstateras äremellertid <strong>en</strong> <strong>om</strong>fördelning av kostnader.
En g<strong>en</strong><strong>om</strong>gång av ett antal dokum<strong>en</strong>t, bland annat K<strong>om</strong>revs 5 utvärderingar <strong>och</strong>Piteå k<strong>om</strong>muns ansökan till HELA samt socialnämnd<strong>en</strong>s strategi för framtid<strong>en</strong>har gjorts. Syftet har dels varit att öka på min förståelse av motiv<strong>en</strong> bak<strong>om</strong>projektet, dels att se i vilk<strong>en</strong> mån K<strong>om</strong>revs slutsatser av intervjuerna är samstämmigamed mina.Rapport<strong>en</strong> bygger också på <strong>en</strong> analys av 24 dagböcker. Med ett undantag utgörsskrib<strong>en</strong>terna av anställda in<strong>om</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. Samtliga är kvinnor i åldrarna30-55.Dagböckerna delades ut av Christina Drugge tillsammans med ett följebrev därjag bland annat hade förklarat syftet med dagböckerna, vem s<strong>om</strong> skulle läsa dessa<strong>och</strong> att dagboksförfattarna garanterades anonymitet (se bilaga). Dessut<strong>om</strong> bad jagdagboksskrib<strong>en</strong>terna fylla i några bakgrundsuppgifter, bland annat ålder, kön,yrkeserfar<strong>en</strong>het, anställningsform, tjänstgöringsgrad med mera. I <strong>en</strong> del fall fattasdessa bakgrundsuppgifter. Till exempel gäller detta anställningsformer, m<strong>en</strong> minuppskattning är att <strong>en</strong> klar majoritet av dagboksförfattarna är tillsvidareanställda.För att inte dagboksförfattarna ska kunna id<strong>en</strong>tifieras redovisas <strong>en</strong>bartverksamhets<strong>om</strong>råde <strong>och</strong> ålder. Alla dagboksförfattares namn är fingerade.Styrkan med dagböckerna är, s<strong>om</strong> jag ser det, att de innebär <strong>en</strong> låg grad avstyrning av informanterna jämfört med exempelvis intervjuer. Att skriva dagbokkan också vara ett ”självterapeutiskt” verktyg samt sätta igång processer hos d<strong>en</strong>skrivande. I dagböckerna berättar kvinnorna <strong>om</strong> sin vardag <strong>och</strong> <strong>om</strong> sina liv, <strong>om</strong>både avlönat <strong>och</strong> oavlönat arbete, <strong>om</strong> familj <strong>och</strong> vårdtagare.Att göra ett urval utifrån dagboksberättelserna har varit ett mödosamt arbete påmånga sätt. I d<strong>en</strong> slutgiltiga produkt s<strong>om</strong> läsar<strong>en</strong> nu håller i hand<strong>en</strong>, redovisasbara <strong>en</strong> bråkdel av dagboksanteckningarna. Dagböckerna har gett mig <strong>en</strong> störreförståelse för situation<strong>en</strong> ”kvinna, anställd in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg, bo<strong>en</strong>de iPiteå”, <strong>och</strong> har fungerat s<strong>om</strong> <strong>en</strong> sorts ”grundfärg” i analys<strong>en</strong>. Fyra exempel pålivssituationer, s<strong>om</strong> bygger på dagboksmaterialet m<strong>en</strong> s<strong>om</strong> också modifieratsnågot i syfte att skydda dagboksskrib<strong>en</strong>ternas id<strong>en</strong>titet, är tänkta att illustrera demöjligheter <strong>och</strong> hinder s<strong>om</strong> de anställda kan stöta på i samband med införandetav Heldelmodell<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg i Piteå.Det faktum att d<strong>en</strong>na rapport är resultatet av två forskares arbete bör givetvisproblematiseras. Christina Drugge <strong>och</strong> jag har skild disciplinär hemvist <strong>och</strong> olikaerfar<strong>en</strong>heter vilket givetvis påverkar oss s<strong>om</strong> forskare <strong>och</strong> det resultat viproducerar. Christina har utfört <strong>en</strong> stor del av det empiriska arbetet <strong>och</strong> har isamband med detta gjort sina val av vad s<strong>om</strong> redovisas från exempelvisgruppintervjuerna. Samtidigt är det jag s<strong>om</strong> haft uppdraget att slutföra d<strong>en</strong>narapport med mitt perspektiv s<strong>om</strong> kulturgeograf <strong>och</strong> jag har då gjort mina val5 K<strong>om</strong>rev ingår s<strong>om</strong> <strong>en</strong> del av konsultföretaget Öhrlings Pricewaterhouse Coopers. K<strong>om</strong>revtillhandahåller bland annat revision, konsult- <strong>och</strong> utbildningstjänster s<strong>om</strong> riktar sig mot k<strong>om</strong>muner<strong>och</strong> landsting. För mer information se www.pwc.c<strong>om</strong>/se/swe/about/svcs/k<strong>om</strong>rev/k<strong>om</strong>rev.html , 2005-10-28.3
utifrån detta. Det är emellertid vår förhoppning att vi k<strong>om</strong>pletterar snarare än”stjälper” varandra s<strong>om</strong> forskare i <strong>Heldelprojektet</strong>. Christina <strong>och</strong> jag har haft <strong>en</strong>återk<strong>om</strong>mande dialog kring <strong>Heldelprojektet</strong>, vilket har gynnat bådas arbete idetta.De frågeställningar s<strong>om</strong> rapport<strong>en</strong> försöker besvara är följande:• Hur ser relation<strong>en</strong> ut mellan <strong>rum</strong>, ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> g<strong>en</strong>us i fallet Piteå <strong>och</strong><strong>Heldelprojektet</strong>? Finns det till exempel kopplingar mellan d<strong>en</strong> lokalaarbetsmarknad<strong>en</strong>s innehåll, Piteås <strong>och</strong> näringslivets ekon<strong>om</strong>iska <strong>om</strong>världsbero<strong>en</strong>desamt kvinnors respektive mäns arbetsliv <strong>och</strong> situationpå arbetsmarknad<strong>en</strong>? På vilket eller vilka sätt avspeglar <strong>Heldelprojektet</strong>i så fall dessa kopplingar?• På vilka sätt kan <strong>Heldelprojektet</strong> <strong>och</strong> organisering<strong>en</strong> av vård- <strong>och</strong><strong>om</strong>sorgsarbetet i Piteå betraktas s<strong>om</strong> ett uttryck för det flexibla arbetslivet<strong>och</strong> d<strong>en</strong> flexibla ekon<strong>om</strong>in?• Vilka är mekanismerna bak<strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong>?DispositionRapport<strong>en</strong> kan indelas i fyra delar <strong>om</strong>fattande teori, arbetsmarknadsanalys,empiri <strong>och</strong> avslutande reflektioner. Teoriavsnittet tar avstamp i ett stycke <strong>om</strong> d<strong>en</strong><strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> <strong>och</strong> ojämna geografiska utveckling<strong>en</strong> <strong>och</strong> <strong>en</strong> <strong>diskussion</strong>kring effekterna för kvinnors <strong>och</strong> mäns arbetsliv samt rörlighet<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> lokalaarbetsmarknad<strong>en</strong>. Nästa avsnitt diskuterar regionala konsekv<strong>en</strong>ser i samband med(d<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sligt ojämna) övergång<strong>en</strong> från fordism till postfordism <strong>och</strong> hur deekon<strong>om</strong>iskt alltmer pressade k<strong>om</strong>munerna anpassar sina verksamheter <strong>och</strong> sinorganisation efter <strong>en</strong> flexibel <strong>och</strong> global ekon<strong>om</strong>i. Efter detta följer ett avsnitt därlärande (eller förändring av praxis) betraktas s<strong>om</strong> <strong>en</strong> förutsättning för verksamhetsutveckling<strong>och</strong> organisationsutveckling. I <strong>en</strong> global <strong>och</strong> flexibel ekon<strong>om</strong>iär lärande <strong>en</strong> nödvändighet för både företag <strong>och</strong> k<strong>om</strong>muners överlevnad. En<strong>diskussion</strong> <strong>om</strong> införandet av flexibla arbetstidsmodeller ur ett g<strong>en</strong>usperspektivavslutar rapport<strong>en</strong>s teoretiska del.D<strong>en</strong> del s<strong>om</strong> kan kallas för arbetsmarknadsanalys behandlar bland annat Piteåsbegränsade <strong>och</strong> könssegregerade arbetsmarknad, d<strong>en</strong> höga arbetslöshet<strong>en</strong>, d<strong>en</strong>låga rörlighet<strong>en</strong> <strong>och</strong> det faktum att Piteå trots allt växer s<strong>om</strong> ett utfall av d<strong>en</strong><strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> <strong>och</strong> mötet med det lokalt specifika.Därefter följer <strong>en</strong> empirid<strong>om</strong>inerad pres<strong>en</strong>tation av <strong>Heldelprojektet</strong>s upprinnelse,<strong>en</strong> redogörelse för projektets upplägg, styrgrupp<strong>en</strong>s arbete, samtinformationsspridning s<strong>om</strong> ett led i förändring<strong>en</strong> av praxis. Ett särskilt avsnittredovisar de förändrade kunskapskrav s<strong>om</strong> nu ställs på personal<strong>en</strong> (i utbyte mot<strong>Heldelprojektet</strong>s erbjudande <strong>om</strong> heltidstjänster <strong>och</strong> flexibla tjänstgöringsgrader).D<strong>en</strong> empiriska del<strong>en</strong> redogör också för arbetslag<strong>en</strong>s olika förutsättningar attg<strong>en</strong><strong>om</strong>föra <strong>Heldelprojektet</strong>s idéer <strong>och</strong> att förändra praxis.4
Rapport<strong>en</strong> avslutas med <strong>en</strong> sammanfattning av analyser s<strong>om</strong> gjorts löpandetext<strong>en</strong> ig<strong>en</strong><strong>om</strong>. Det första temat s<strong>om</strong> berörs är relationerna mellan <strong>rum</strong>/ekon<strong>om</strong>i/g<strong>en</strong>us <strong>och</strong> Heldelmodell<strong>en</strong>s roll i detta sammanhang. Detta följs av <strong>en</strong>redogörelse för ett antal mekanismer bak<strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong>. I nästa avsnittdiskuteras förändring av praxis med utgångspunkt i <strong>Heldelprojektet</strong>. Med någraord <strong>om</strong> AF:s rörlighetsbegrepp <strong>och</strong> regionala konsekv<strong>en</strong>ser av detta sätter jagpunkt för d<strong>en</strong>na rapport.D<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> <strong>och</strong> d<strong>en</strong> ojämna geografiskautveckling<strong>en</strong>Vad är skillnad<strong>en</strong> mellan Uppsala <strong>och</strong> Piteå? Frågan kan synas banal efters<strong>om</strong>skillnad<strong>en</strong> är både upp<strong>en</strong>bar <strong>och</strong> självklar. Kanske bör frågan snarare formulerass<strong>om</strong> varför det är <strong>en</strong> skillnad? Finns det <strong>en</strong> logik <strong>och</strong> <strong>en</strong> ordning bak<strong>om</strong> de<strong>rum</strong>sliga skillnader s<strong>om</strong> vi alla mer eller mindre tar för givna? Hur skerexempelvis differ<strong>en</strong>tiering<strong>en</strong> av lokala arbetsmarknader?Det finns <strong>en</strong> riktning in<strong>om</strong> urbangeografin s<strong>om</strong> förstår urbanisering<strong>en</strong> s<strong>om</strong> <strong>en</strong>process <strong>och</strong> det urbana s<strong>om</strong> ett utfall av kapitalets ackumulation. 6 Flera författarepekar också på att kapitalets ackumulation <strong>och</strong> fördelning<strong>en</strong> av olika slagsresurser är geografiskt ojämn. 7 D<strong>en</strong>na ojämna fördelning sker givetvis inte av sigsjälv, utan är ett resultat av företags, organisationers, staters, k<strong>om</strong>muners <strong>och</strong>individers strategier <strong>och</strong> handlingar. Jag ska i det följande exemplifiera hur <strong>en</strong>ojämn geografisk fördelning k<strong>om</strong>mer till stånd <strong>och</strong> belysa några avkonsekv<strong>en</strong>serna för d<strong>en</strong> lokala arbetsmarknad<strong>en</strong>.För företag<strong>en</strong> gäller det att ta tillvara olika regioners resurser, till exempeltillgång<strong>en</strong> till kvalificerad eller billig arbetskraft. Olika företag <strong>och</strong> organisationerhar sina, för <strong>en</strong> kortare eller längre period gällande, lokaliseringsbetingelser.Särskilt tydligt blir detta flexibla utnyttjande av vad s<strong>om</strong> kan kallas<strong>rum</strong>mets mångfald bland de multi- eller transnationella företag<strong>en</strong> med sinaext<strong>en</strong>siva <strong>och</strong> föränderliga nätverk av underleverantörer.Ett vanligt mönster i d<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> är att exempelvis FoU- <strong>och</strong>kontrollfunktioner t<strong>en</strong>derar att lokaliseras till större städer, medan funktioner s<strong>om</strong>innebär repetitiva <strong>och</strong> monotona arbet<strong>en</strong> lokaliseras till mindre <strong>och</strong> glesbefolkadeplatser eller till så kallade låglöneländer. I storstädernas kontrollc<strong>en</strong>tra fattas6 Harvey, David (1989), The Urban Experi<strong>en</strong>ce, John Hopkins University Press, Baltimore, s. 22 f, 72-73, 127. Borja, Jordi & Castells, Manuel (1997), Local and Global. Managem<strong>en</strong>t of Cities in theInformation Age, Earthscan Publications Ltd, London, s. 233.7 Se till exempel Massey, Dore<strong>en</strong> (1984), Spatial Divisions of Labour. Social Structures and theGeography of Production, MacMillan Education Ltd, London. Harvey, David (1985), TheUrbanization of Capital. Studies in the History and Theory of Capitalist Urbanization, BasilBlackwell Ltd, Oxford. Andersson, Roger et al. (1987), Maktutbredning<strong>en</strong>. Om resurser <strong>och</strong>bero<strong>en</strong>d<strong>en</strong> i Sveriges k<strong>om</strong>muner, Forskargrupp<strong>en</strong> för studier av k<strong>om</strong>munala bero<strong>en</strong>deförhålland<strong>en</strong>,Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala universitet.5
strategiska beslut s<strong>om</strong> berör människors arbete <strong>och</strong> vardag i andra delar av landeteller till <strong>och</strong> med andra delar av värld<strong>en</strong>. 8I Sverige finns <strong>en</strong> tradition att g<strong>en</strong><strong>om</strong> regionalpolitiska insatser sprida ellerskapa arbetstillfäll<strong>en</strong> runt<strong>om</strong> i landet. En ny <strong>rum</strong>slig <strong>om</strong>fördelning av statligtkontrollerade institutioner/arbetstillfäll<strong>en</strong> har s<strong>om</strong> bekant inletts för attk<strong>om</strong>p<strong>en</strong>sera d<strong>en</strong> förlust av arbetstillfäll<strong>en</strong> s<strong>om</strong> <strong>om</strong>strukturering<strong>en</strong> av försvaretinneburit. Inte desto mindre uppvisar de tre storstäderna <strong>och</strong> särskilt Stockholm<strong>en</strong> hög konc<strong>en</strong>tration av politiska, näringslivsmässiga <strong>och</strong> kulturella institutionerav nationell betydelse.D<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> är <strong>en</strong> pågå<strong>en</strong>de process s<strong>om</strong> strukturerar (<strong>och</strong><strong>om</strong>struktrerar) var ett arbete ska utföras, vem s<strong>om</strong> utför det <strong>och</strong> under vilkavillkor. Utfallet av d<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> blir <strong>en</strong> socio<strong>rum</strong>slig hierarki <strong>och</strong>assymetriska maktrelationer vilka avslöjar sig i form av radikalt skildaförutsättningar i olika delar av värld<strong>en</strong>. På strukturell nivå råder exempelvis storskillnad mellan Uppsala <strong>och</strong> Piteå, <strong>och</strong> mellan Piteå <strong>och</strong> stad<strong>en</strong> Juárez i Mexiko.Dessa skillnader påverkar i sin tur villkor<strong>en</strong> för exempelvis lokal utveckling, förkvinnors <strong>och</strong> mäns arbets- <strong>och</strong> vardagsliv <strong>och</strong> för rörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong>.Piteås arbetsmarknad är begränsad vilket innebär att möjligheterna förindividerna att exempelvis byta bransch också begränsas. Effekt<strong>en</strong> av d<strong>en</strong>begränsade arbetsmarknad<strong>en</strong> blir <strong>en</strong> g<strong>en</strong>erellt låg rörlighet. För kvinnorna ärarbetsmarknad<strong>en</strong> än mer begränsad, efters<strong>om</strong> dessa i större utsträckning änmänn<strong>en</strong> sköter de reproduktiva arbetsuppgifterna, <strong>och</strong> alltså inte har sammamöjligheter att p<strong>en</strong>dla till andra arbetsmarknader. En begränsad <strong>och</strong> av traditionkönssegregerad arbetsmarknad samt arbetsdelning mellan kön<strong>en</strong> kan såledesinnebära särskilda inlåsningseffekter för kvinnor.Flexibel produktion av välfärdstjänsterForskare har under <strong>en</strong> längre period pekat på att värld<strong>en</strong>s, <strong>och</strong> kanske särskiltvästvärld<strong>en</strong>s, industrinationer står inför avgörande förändringar av ackumulationsprocess<strong>en</strong>.Skärpt konkurr<strong>en</strong>s, förändringar i arbetsdelning<strong>en</strong>, struktur<strong>om</strong>vandlingarsamt utveckling<strong>en</strong> <strong>och</strong> användning<strong>en</strong> av IT ingår i k<strong>om</strong>plexaorsak-verkan förhålland<strong>en</strong> s<strong>om</strong> påverkar hur produktion (<strong>och</strong> konsumtion)organiseras. 98 Amin, Ash & Thrift, Nigel (1997), Globalization, socio-econ<strong>om</strong>ics, territoriality, i Lee, Rogers & Wills,Jane, Geographies of econ<strong>om</strong>ies, Arnold, London, s. 149. Borja, Jordi & Castells, Manuel, a. a.9 Drewes-Niels<strong>en</strong>, Lise (1990), Fleksibilitet og lokalt arbejde, i Nordisk Samhällsgeografisk Tidsskrift, nr11, Uppsala: Uppsala universitet, s. 3.6
Man brukar tala <strong>om</strong> övergång<strong>en</strong> från ett fordistiskt till ett postfordistisktproduktionssätt. 10 I för<strong>en</strong>klade termer innebär detta att massproduktion, stramarbetsdelning, <strong>och</strong> <strong>en</strong> stabil <strong>och</strong> h<strong>om</strong>og<strong>en</strong> marknad ersätts av <strong>en</strong> instabil <strong>och</strong>heterog<strong>en</strong> marknad, snabba skift<strong>en</strong> i produktionssammansättning<strong>en</strong> <strong>och</strong> nyaarbetsdelningsformer. 11D<strong>en</strong> struktur<strong>om</strong>vandling s<strong>om</strong> <strong>om</strong>ställning<strong>en</strong> från fordism till postfordismrepres<strong>en</strong>terar är <strong>en</strong> viktig drivkraft i <strong>om</strong>fördelning<strong>en</strong> av resurser <strong>och</strong> arbetstillfäll<strong>en</strong>.På <strong>en</strong> övergripande nivå får d<strong>en</strong>na <strong>om</strong>ställning <strong>och</strong> konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>mellan både företag <strong>och</strong> platser ett påtagligt geografiskt utfall; arbetstillfäll<strong>en</strong>skapas eller går förlorade, vissa orter drabbas av kriser, andra bl<strong>om</strong>strar. Äv<strong>en</strong>d<strong>en</strong> k<strong>om</strong>munala serviceproduktion<strong>en</strong> är bero<strong>en</strong>de av dessa svängningar - etttillskott av arbetstillfäll<strong>en</strong> innebär skatteintäkter för k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> vilket kanresultera i exempelvis <strong>en</strong> eller ett par nya underskötersketjänster. Omvänt kanförlust<strong>en</strong> av <strong>en</strong> viktig arbetsgivare orsaka betydande ekon<strong>om</strong>iska problem för <strong>en</strong>k<strong>om</strong>mun.T<strong>en</strong>d<strong>en</strong>s<strong>en</strong> att dec<strong>en</strong>tralisera från högre till lägre politiska beslutsnivåer kanmot bakgrund av detta betraktas s<strong>om</strong> stat<strong>en</strong>s sätt att hantera just instabila <strong>och</strong>heterog<strong>en</strong>a marknader. Dec<strong>en</strong>tralisering<strong>en</strong> kan också kopplas till flexibilitet i d<strong>en</strong>m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> att skiftande förutsättningar råder bland k<strong>om</strong>munerna vad gällerbehovet av <strong>en</strong> viss tjänst <strong>och</strong> de ekon<strong>om</strong>iska ramarna för utförandet av d<strong>en</strong>na. 12Det finns äv<strong>en</strong> teck<strong>en</strong> s<strong>om</strong> tyder på att ett kärvt ekon<strong>om</strong>iskt läge <strong>och</strong>besparingskrav tvingar k<strong>om</strong>munerna att agera s<strong>om</strong> rationella företag. K<strong>om</strong>munernatillgriper <strong>och</strong> imiterar industrins organisationsstrukturer <strong>och</strong> metoder.Några exempel på detta är att produktion”just-in-time” <strong>och</strong> ”lean production”utgör inslag i d<strong>en</strong> lokala välfärdsproduktion<strong>en</strong>.”Just-in-time” innebär att produktion av <strong>en</strong> vara eller tjänst utförs i d<strong>en</strong> mängds<strong>om</strong> efterfrågas för stund<strong>en</strong>. 13 ”Lean production” är ett begrepp s<strong>om</strong> är relaterattill ”just-in-time”. Grundtank<strong>en</strong> i ”lean production” är <strong>en</strong> processori<strong>en</strong>terad <strong>och</strong>behovsstyrd produktion där alla arbetar efter standardiserade beskrivningar i ettflöde. I produktflödet ska alla m<strong>om</strong><strong>en</strong>t s<strong>om</strong> inte är värdeskapande för kund<strong>en</strong>skäras bort efter hand. Teamarbete är viktigt, <strong>och</strong> samtliga s<strong>om</strong> ingår i <strong>en</strong> grupp10 Fordism <strong>och</strong> post-fordism ska förstås s<strong>om</strong> två idealtyper. Verklighet<strong>en</strong> är givetvis mycket mermångfacetterad, <strong>och</strong> det är inte så <strong>en</strong>kelt s<strong>om</strong> att det <strong>en</strong>a produktionssättet ersätter det andra. Tvärt<strong>om</strong>kan man tänka sig att de två idealtyperna existerar sida vid sida eller s<strong>om</strong> olika k<strong>om</strong>binationer, i olikabranscher, på skilda platser <strong>och</strong> så vidare.11 Drewes-Niels<strong>en</strong>, Lise, a a s 9.12 Se äv<strong>en</strong> Johansson, Susanne (2000), G<strong>en</strong>usstrukturer <strong>och</strong> lokala välfärdsmodeller. Fyra k<strong>om</strong>munermöter <strong>om</strong>vandling<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorn, Geografiska regionstudier nr. 46, Kulturgeografiskainstitution<strong>en</strong>, Uppsala universitet, s 25.13 Dick<strong>en</strong>, Peter (1992), Global Shift. The Internationalization of Econ<strong>om</strong>ic Activity, andra upplagan,Paul Chapman Publishing Ltd, London, s 219.7
ska kunna utföra alla arbetsuppgifter. Arbetsrotation, eller funktionell flexibilitet,är ett inslag i organisering<strong>en</strong>. 14I Piteås äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg tycker jag mig kunna se varianter påproduktion ”just-in-time” <strong>och</strong> ”lean production”. I Piteå vill arbetsgivar<strong>en</strong> attpersonal<strong>en</strong> ska vara rörlig i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong> för ett maximerat resursutnyttjande. Dånya grupper tillk<strong>om</strong>mer in<strong>om</strong> handikapp- <strong>och</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> ökar krav<strong>en</strong> påpersonal<strong>en</strong>s kunskaper, samtidigt s<strong>om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> också önskar att de anställda,i <strong>en</strong>lighet med <strong>Heldelprojektet</strong>, ska kunna rotera på olika typer av bo<strong>en</strong>d<strong>en</strong>. IPiteå k<strong>om</strong>bineras således vad s<strong>om</strong> skulle kunna kallas tids<strong>rum</strong>slig flexibilitet med<strong>en</strong> funktionell flexibilitet.D<strong>en</strong> flexibla välfärdsproduktion<strong>en</strong> är trolig<strong>en</strong> <strong>en</strong> vanlig strategi bland Sverigesk<strong>om</strong>muner. I Uppsala <strong>och</strong> i Stockholm har man till följd av <strong>en</strong> i vissa stadsdelaroväntad ”baby-bo<strong>om</strong>” svårt att tillgodose behovet av dagisplatser. Istället för attuppföra nya <strong>och</strong> i längd<strong>en</strong> dyra lokaler sätter man upp flyttbara så kalladepaviljonger. 15 I Uppsala hämtas personal<strong>en</strong> till dessa (temporära) dagis från <strong>en</strong>personalpool. Sammantaget är strategin bak<strong>om</strong> detta agerande att inte binda uppresurser utan att göra användandet av både personal <strong>och</strong> lokaler så flexibelt s<strong>om</strong>möjligt så att dessa kan nyttjas där <strong>och</strong> när de bäst behövs.Det postfordistiska produktionssättet är flexibelt i så måtto att de ekon<strong>om</strong>iskaaktörerna, vare sig dessa är företag eller myndigheter/serviceproduc<strong>en</strong>ter (sås<strong>om</strong>k<strong>om</strong>munerna), i så stor utsträckning s<strong>om</strong> möjligt försöker motsvara <strong>om</strong>värld<strong>en</strong>skrav på föränderlighet. 16 För att vara långsiktigt konkurr<strong>en</strong>skraftiga måste företag(<strong>och</strong> äv<strong>en</strong> andra typer av organisationer) ständigt lära <strong>och</strong> förnya sig. 17 F<strong>en</strong><strong>om</strong><strong>en</strong>s<strong>om</strong> ”just-in-time” <strong>och</strong> ”lean production” kan i sig betraktas s<strong>om</strong> just resultat avlärandeprocesser, vilka triggats av exempelvis små marginaler <strong>och</strong> krympanderesurser.Lärande är <strong>en</strong> sida av flexibilitet<strong>en</strong>Lärande på olika nivåer (exempelvis individ, grupp, organisation) kan betraktass<strong>om</strong> ett oundvikligt inslag i utveckling<strong>en</strong> av det flexibla arbetslivet <strong>och</strong> i framväxt<strong>en</strong>av postfordistiska produktionssystem. För företag <strong>och</strong> andra organisationerhandlar det <strong>om</strong> att ständigt vara i framkant när det gäller smarta, effektiva<strong>och</strong> slagkraftiga organisationer, produkter <strong>och</strong> tjänster.14 Drewes-Niels<strong>en</strong>, Lise, a a s 8. Arbetsutvecklings<strong>en</strong>het<strong>en</strong>, Metall, Metallarbetarna <strong>och</strong> lean production,s 6-8, hämtad från www.metall.se, 2005-06-21.15 Se till exempel Dag<strong>en</strong>s Nyheter (2005-08-15), Ont <strong>om</strong> förskoleplatser efter babybo<strong>om</strong><strong>en</strong>, s 10-11.16 Drewes-Niels<strong>en</strong>, Lise, a a s 4. Illeris, Sv<strong>en</strong> (1990), Servicesamfundets geografi, i Nordisk SamhällsgeografiskTidsskrift, nr 11, Uppsala: Uppsala universitet, s 18-19. Dick<strong>en</strong>, Peter, a a s 116 f.17 Lundvall, B<strong>en</strong>gt-Åke (1999), National business systems and national systems of innovation, iInternational Studies of Managem<strong>en</strong>t & Organization, vol 29, nr 2, s 60-70. D<strong>och</strong>erty, Peter (1996),Läroriket – vägar <strong>och</strong> vägval i <strong>en</strong> lärande organisation, Solna: Arbetslivsinstitutet.8
Peter D<strong>och</strong>erty gör i bok<strong>en</strong> Läroriket – vägar <strong>och</strong> vägval i <strong>en</strong> lärande organisation<strong>en</strong> sammanställning av olika författares syn på lärande <strong>och</strong> lärandeorganisationer. Bland annat refererar D<strong>och</strong>erty till Angelika Dilschmann s<strong>om</strong>m<strong>en</strong>ar att individuellt lärande är <strong>en</strong> förutsättning m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> garanti förorganisatoriskt lärande, <strong>och</strong> att <strong>en</strong> organisation lär när d<strong>en</strong> förändras <strong>och</strong>förändrar g<strong>en</strong><strong>om</strong> kollektivets erfar<strong>en</strong>heter <strong>och</strong> handlingar. 18Kollektivt lärande krävs för att <strong>en</strong> organisation ska förändras <strong>och</strong> utvecklas itakt med <strong>om</strong>värld<strong>en</strong>s förändringar, skriver D<strong>och</strong>erty/Dilschmann. Det kollektivalärandet sker då grupper utvecklar gem<strong>en</strong>samma kunskaper, förhållningssätt,attityder <strong>och</strong> värderingar. Detta kan till exempel ske då <strong>en</strong> grupp medarbetareid<strong>en</strong>tifierar <strong>och</strong> diskuterar ett problem, hittar fram till <strong>och</strong> <strong>en</strong>as kring <strong>en</strong> lösningpå problemet. När <strong>en</strong> ny lösning, ett nytt sätt att se på ett problem, nårmedarbetare i andra delar av organisation<strong>en</strong>, har <strong>en</strong> kollektiv lärprocess inletts. 19D<strong>och</strong>erty/Dilschmann skriver att:Organisatoriskt lärande innebär att erfar<strong>en</strong>heter, föreställningar <strong>och</strong> förhållningssätt,dels sprids g<strong>en</strong><strong>om</strong> individuellt <strong>och</strong> kollektivt lärande blandorganisation<strong>en</strong>s medlemmar, dels förmedlas via förändringar av organisation<strong>en</strong>srutiner, praxis eller utbud. 20<strong>Heldelprojektet</strong> <strong>och</strong> organisering<strong>en</strong> av äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> handlar förprojektledning<strong>en</strong> <strong>om</strong> att förändra praxis för att klara av personalförsörjning <strong>och</strong><strong>en</strong> sårbar ekon<strong>om</strong>isk situation. Målet är att instifta flexibilitet i både tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong><strong>och</strong> att d<strong>en</strong>na flexibilitet ska inkorporeras i tanke-<strong>och</strong>-handling, det vill säga bli<strong>en</strong> del av de anställdas <strong>och</strong> arbetslagets praxis. På andra nivåer, exempelvis i ettarbetslag på ett äldrebo<strong>en</strong>de, handlar lärandet <strong>om</strong> att tänka nytt <strong>om</strong> scheman,arbetstider <strong>och</strong> <strong>om</strong> att flytta runt mellan <strong>en</strong>heter.En viktig uppgift för ledning<strong>en</strong> är, <strong>en</strong>ligt D<strong>och</strong>erty, att skapa goda förutsättningarför lärande, till exempel g<strong>en</strong><strong>om</strong> att se till att det finns mötesplatser såatt lärande kan <strong>om</strong>sättas i organisation<strong>en</strong>s praxis. 21 Ett exempel på hur detta harskett i Piteå är anordnandet av <strong>en</strong> konfer<strong>en</strong>s vår<strong>en</strong> 2004 där deltagare på olikanivåer i organisation<strong>en</strong> <strong>och</strong> äv<strong>en</strong> repres<strong>en</strong>tanter för andra myndigheter,exempelvis Arbetsmiljöverket, hade möjlighet att utbyta erfar<strong>en</strong>heter. En avidéerna med konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> var att d<strong>en</strong> skulle stimulera till lärande. I samband medett antal seminarier (uppdelade efter verksamhets<strong>om</strong>råde) fick repres<strong>en</strong>tanter frånolika arbetslag möjlighet att pres<strong>en</strong>tera, diskutera <strong>och</strong> jämföra hur man löstexempelvis schemafrågan.18 D<strong>och</strong>erty, a a s 36-37.19 Ibid, s 37. Se äv<strong>en</strong> Drugge, Christina (2003), Omsorgsinriktat lärande: <strong>en</strong> studie <strong>om</strong> lärande ihemtjänst<strong>en</strong>, Institution<strong>en</strong> för lärarutbildning, Luleå Tekniska Universitet.20 Ibid.21 Ibid.9
<strong>Heldelprojektet</strong> innebär, s<strong>om</strong> redan nämnts, införandet av <strong>en</strong> flexibel arbetstidsmodell(individuella scheman <strong>och</strong> flexibla tjänstgöringsgrader) i k<strong>om</strong>binationmed möjlighet<strong>en</strong> till heltidstjänstgöring. Heldelmodell<strong>en</strong> både förutsätter <strong>och</strong>medverkar till <strong>en</strong> förändring av praxis på samtliga nivåer i organisation<strong>en</strong>.Samtidigt har införandet av flexibla arbetstidsmodeller in<strong>om</strong> kvinnliga sektorerkritiserats av forskare för att utgöra <strong>en</strong> ny kvinnofälla. Det kan därför finnasanledning att diskutera <strong>om</strong> det kollektiva lärandet i detta fall bidrar tillvidmakthållandet av det lokala g<strong>en</strong>uskontraktet.Är de flexibla arbetstidsmodellerna <strong>en</strong> kvinnofälla?Forskar<strong>en</strong> Maria Tullberg argum<strong>en</strong>terar för att införandet av flexibla arbetstiderutgör ett inst<strong>rum</strong><strong>en</strong>t för att bevara <strong>och</strong> konsolidera d<strong>en</strong> rådande arbetsdelning<strong>en</strong>mellan kvinnor <strong>och</strong> män. Hon m<strong>en</strong>ar också att individuellt anpassade <strong>och</strong> flexiblaarbetstider blir <strong>en</strong> del av lösning<strong>en</strong> för att få ökad tillgång till kvinnors arbetskraftutan att männ<strong>en</strong>s villkor <strong>och</strong> förhålland<strong>en</strong> ändras. 22Det bör understrykas att konsolidering<strong>en</strong> av arbetsdelning<strong>en</strong> mellan kvinnor<strong>och</strong> män g<strong>en</strong><strong>om</strong> införandet av flexibla arbetstidsmodeller inte behöver vara <strong>en</strong>medvet<strong>en</strong>, int<strong>en</strong>tionell handling. Heldelmodell<strong>en</strong> har införts i syfte att klara <strong>en</strong>kärv ekon<strong>om</strong>isk situation, <strong>och</strong> d<strong>en</strong> könssegregerade arbetsmarknad<strong>en</strong> <strong>och</strong>arbetsdelning<strong>en</strong> mellan kvinnor <strong>och</strong> män är snarare att betrakta s<strong>om</strong> ett utfall avtraditioner <strong>och</strong> praxis. Samtidigt är det svårt att bortse från att dessa traditioner,s<strong>om</strong> bland annat gör gällande att kvinnor ska ta ett större ansvar för hem <strong>och</strong>barn, i någon m<strong>en</strong>ing finns inbyggda i Heldelmodell<strong>en</strong> med dess flexibla tjänstgöringsgrader<strong>och</strong> individuella scheman. Det är därmed värt att fundera över <strong>om</strong>Heldelmodell<strong>en</strong> både är ett uttryck för g<strong>en</strong>usrelationerna <strong>och</strong> samtidigt befästerdessa?Begreppet g<strong>en</strong>uskontrakt kan användas för att beskriva d<strong>en</strong> aktuella form<strong>en</strong> avarbetsdelning mellan kvinnor <strong>och</strong> män samt vilka förhållningssätt s<strong>om</strong> förväntasav kvinnor respektive män. G<strong>en</strong>uskontrakt<strong>en</strong> kan studeras på olika nivåer ig<strong>en</strong>ussystemet: s<strong>om</strong> metafysisk tankefigur, på d<strong>en</strong> sociala, institutionella nivån(lagstiftning, arbetsorganisation) <strong>och</strong> på individnivå i parrelation<strong>en</strong>. 23Tullberg m<strong>en</strong>ar att individuella <strong>och</strong> flexibla arbetstider för kvinnor innebär <strong>en</strong>förstärkning av det allmänna g<strong>en</strong>uskontraktet <strong>och</strong> därmed äv<strong>en</strong> d<strong>en</strong> rådandeg<strong>en</strong>usordning<strong>en</strong> <strong>och</strong> g<strong>en</strong>ussystemet. På d<strong>en</strong> metafysiska nivån konsoliderarindividuella <strong>och</strong> flexibla arbetstider tankefigur<strong>en</strong> <strong>om</strong> kvinnor s<strong>om</strong> föräldrar <strong>och</strong>att kvinnor har många roller. Kvinnor kan/vill inte därför inte satsa allt påförvärvsarbete, skriver Tullberg. Efters<strong>om</strong> kvinnor riskerar sin hälsa g<strong>en</strong><strong>om</strong> sina22 Tullberg, Maria (2003), Flexibel arbetstid – <strong>en</strong> ny kvinnofälla?, GRI-rapport 2003:4, Göteborg:Handelshögskolan, s 3.23 Hirdman, Yvonne & Åström, Gertrud (1992), Kontrakt i kris. Om kvinnors plats i välfärdsstat<strong>en</strong>,Stockholm: Carlssons förlag. Tullberg, a a s 6.10
många roller är det bra <strong>och</strong> önskvärt att underlätta deras liv med flexibla arbetstider.24På d<strong>en</strong> sociala, institutionella nivån bekräftas att kvinnor prioriterar familjevänligaarbetstider framför lön <strong>och</strong> karriärmöjligheter, <strong>och</strong> arbetets organiseringanpassas efter detta med bland annat mindre fasta individuella arbetsuppgifter<strong>och</strong> större flexibilitet i gruppsammansättning<strong>en</strong>. Införandet av flexibla <strong>och</strong>individuella arbetstider ökar rekryteringsunderlaget <strong>och</strong> visar på arbetsgivar<strong>en</strong>sförståelse <strong>och</strong> vilja att möta personal<strong>en</strong>s behov. Tullberg skriver: “Organisationernapå d<strong>en</strong> segregerade arbetsmarknad<strong>en</strong> utvecklar olika strategier för attbehålla <strong>och</strong> rekrytera personal. Detta bidrar både direkt <strong>och</strong> indirekt till att upprätthållaarbetsdelning<strong>en</strong>.” 25I parrelation<strong>en</strong> innebär de nya arbetstidsmodellerna att kvinnan får det lättareatt anpassa sitt arbete efter familj<strong>en</strong>s behov. Det minskar behovet för männ<strong>en</strong> <strong>och</strong>deras organisationer att <strong>om</strong>prioritera mellan arbete <strong>och</strong> familjeliv. Tullberg m<strong>en</strong>aratt arbetsdelning<strong>en</strong> i parrelation<strong>en</strong> också sätter sina spår i nästa g<strong>en</strong>eration. 26I Tullbergs framställning finns inga ljuspunkter beträffande införandet avflexibla arbetstider. Inte heller finns någon analys av k<strong>om</strong>munledning<strong>en</strong>s <strong>och</strong>socialtjänst<strong>en</strong>s valmöjligheter i <strong>en</strong> trängd ekon<strong>om</strong>isk situation. Kanske är det såatt ledning<strong>en</strong> gör vad d<strong>en</strong> kan, med de medel s<strong>om</strong> står till buds? Äv<strong>en</strong> Westring-Nordh & Eiman diskuterar förhållandet mellan flexibla arbetstidsmodeller <strong>och</strong>konservering<strong>en</strong> av arbetsdelning<strong>en</strong> mellan kvinnor <strong>och</strong> män. Dessa författare ärmer försiktiga i sina slutsatser. Förvisso finns problem med modellerna urjämställdhetssynpunkt, m<strong>en</strong> å andra sidan framhåller man att arbetstidsmodellernai många avse<strong>en</strong>d<strong>en</strong> innebär förbättringar för såväl brukare, personal <strong>och</strong>k<strong>om</strong>munernas ekon<strong>om</strong>i. 27Heldelmodell<strong>en</strong> är ur ett g<strong>en</strong>usperspektiv inte <strong>en</strong>tydigt svart eller vit. Teoretisktborde Heldelmodell<strong>en</strong> innebära större valmöjligheter för individ<strong>en</strong> ijämförelse med traditionella scheman. Vad s<strong>om</strong> är fallet i praktik<strong>en</strong> bestäms avindivid<strong>en</strong>s kontext, det vill säga de relationer i hemmet <strong>och</strong> på arbetet s<strong>om</strong>individ<strong>en</strong> ingår i. Motiv<strong>en</strong> bak<strong>om</strong> val<strong>en</strong> av tjänstgöringsgrader är trolig<strong>en</strong> bådetalrika <strong>och</strong> k<strong>om</strong>plexa, liks<strong>om</strong> de resultat på både kort <strong>och</strong> lång sikt s<strong>om</strong> dessag<strong>en</strong>ererar. I det följande pres<strong>en</strong>teras ett antal fall s<strong>om</strong> bygger på dagboksmaterialet:Birgit är 55 år gammal, <strong>en</strong>samstå<strong>en</strong>de <strong>och</strong> arbetar på ett äldrebo<strong>en</strong>de.Barn<strong>en</strong> är vuxna <strong>och</strong> bor på annan ort. För Birgit har <strong>Heldelprojektet</strong> inne-24 Tullberg, a a s 18.25 Tullberg, a a s 18-19.26 Tullberg, a a s 19.27 Westring-Nordh, Marianne & Eiman, Roland (2004), Nya arbetstidsmodeller i k<strong>om</strong>munernasäldre<strong>om</strong>sorg – för vem <strong>och</strong> varför? En rapport från åtta k<strong>om</strong>muner <strong>om</strong> visioner <strong>och</strong> verklighet,Arbetslivsrapport nr 2004:20, Stockholm: Arbetslivsinstitutet, s 136 –137 samt 143.11
urit att hon fått <strong>en</strong> heltidstjänst <strong>och</strong> därmed kan klara sin försörjning.<strong>Heldelprojektet</strong> innebär äv<strong>en</strong> att hon kan lägga sina rader så att hon kanfölja <strong>en</strong> kurs i matlagning. När hon får värk i vänster arm <strong>och</strong> nacke efter attha jobbat delad tur <strong>en</strong> helg blir hon sjukskriv<strong>en</strong>. Hon blir rek<strong>om</strong>m<strong>en</strong>deradatt gå ned till halvtid, m<strong>en</strong> anser sig inte ha råd. Av ekon<strong>om</strong>iska skälutnyttjar hon inte heller möjlighet<strong>en</strong> med flexibla tjänstgöringsgrader.I Birgits arbetslag, s<strong>om</strong> tillhör ett större äldrebo<strong>en</strong>de, löser man schemafrågornautan allvarliga konflikter. Personal<strong>en</strong> befinner sig i olika åldrar <strong>och</strong>faser i livet <strong>och</strong> det finns alltid de s<strong>om</strong> vill gå ned i tid. D<strong>en</strong> s<strong>om</strong> ev<strong>en</strong>tuelltblir övertalig behövs oftast i något av de andra arbetslag<strong>en</strong> i huset.För Birgit innebär heltidstjänst<strong>en</strong> att hon förbättrar sin ekon<strong>om</strong>iskasituation på kort <strong>och</strong> lång sikt. Samtidigt innebär heltidsarbetet för d<strong>en</strong> 55-åriga kropp<strong>en</strong> ett slitage s<strong>om</strong> blir alltmer kännbart <strong>och</strong> hon tvivlar ibland på<strong>om</strong> hon ska orka.Ulla är 56 år, gift sedan 32 år tillbaka <strong>och</strong> arbetar äv<strong>en</strong> hon på ett äldrebo<strong>en</strong>de,samma s<strong>om</strong> Birgit. För ett par år sedan började hon få rygg- <strong>och</strong>nackbesvär, vilket resulterade i <strong>en</strong> sjukskrivning på halvtid. Sedan dess harUlla arbetat 50 proc<strong>en</strong>t <strong>och</strong> hon m<strong>en</strong>ar att detta <strong>en</strong>bart varit möjligt tackvare ”tvättstugeschemat”. Hon kan nu lägga sina rader med 4-5 timmarspassså att det passar h<strong>en</strong>nes kropp. Hon har äv<strong>en</strong> d<strong>en</strong> ekon<strong>om</strong>iska möjlighet<strong>en</strong>att gå ned i tid, efters<strong>om</strong> mak<strong>en</strong> arbetar heltid. Det s<strong>om</strong> bekymrar h<strong>en</strong>ne ärd<strong>en</strong> framtida p<strong>en</strong>sion<strong>en</strong>.Carina är 35 år, sambo <strong>och</strong> har två barn, 5 <strong>och</strong> 7 år gamla. Carina arbetarin<strong>om</strong> hemtjänst<strong>en</strong>. Då h<strong>en</strong>nes sambo befann sig på annan ort för att arbeta,gick Carina ned i tid. Under <strong>en</strong> period på höst<strong>en</strong> arbetade hon heltid för attkunna spara p<strong>en</strong>gar till <strong>en</strong> resa. I samband med s<strong>om</strong>marmånaderna har honvalt att arbeta 75 proc<strong>en</strong>t för att kunna tillbringa mer tid med familj<strong>en</strong>. Honförsöker också lägga sina rader för att det ska passa med barn<strong>en</strong>s aktiviteter.Carina drar fördel av <strong>Heldelprojektet</strong>s lösning, <strong>och</strong> kan göra detta tack vareatt arbetslaget har <strong>en</strong> stor spridning vad gäller åldrar <strong>och</strong> livssituationer.Övertalighet <strong>och</strong> konflikter i samband med schemaläggning är ovanliga ih<strong>en</strong>nes arbetslag. De bekymmer man har handlar snarare <strong>om</strong> att behovet avarbetsinsatser skiftar så snabbt, <strong>om</strong> pressade scheman, stress <strong>och</strong> <strong>en</strong> känslaav otillräcklighet, samt <strong>en</strong> (alltför) snäv budget. I snitt arbetar hon 85proc<strong>en</strong>t på ett år. Detta innebär förvisso <strong>en</strong> ekon<strong>om</strong>isk förlust på kort <strong>och</strong>lång sikt, m<strong>en</strong> i g<strong>en</strong>gäld kan hon tillbringa mer tid med sina barn.Karin är 39 år, gift <strong>och</strong> har tre barn. Karin arbetar på ett gruppbo<strong>en</strong>de förpsykiskt funktionshindrade. Arbetslaget s<strong>om</strong> består av åtta personer iungefär samma ålder har stundtals hätska schema<strong>diskussion</strong>er. Ing<strong>en</strong> vill12
flytta på sig vid övertalighet, ing<strong>en</strong> vill heller arbeta kvällspass eller helger.Karin känner att hon inte har någon nytta av de flexibla tjänstgöringsgraderna,heltidstjänst<strong>en</strong> eller de individuella schemana, efters<strong>om</strong>h<strong>en</strong>nes val hela tid<strong>en</strong> styrs av kollegornas önskemål <strong>om</strong> att fördelatjänsterna så att arbetsgrupp<strong>en</strong> förblir intakt <strong>och</strong> alla har jobb. Dessut<strong>om</strong>utgör h<strong>en</strong>nes eg<strong>en</strong> familjesituation <strong>en</strong> begränsning i valet av framför allthögre tjänstgöringsgrader. Karins man driver ett litet företag, vilket innebäratt han arbetar nästan jämt <strong>och</strong> att Karin får ta ett större ansvar för hem <strong>och</strong>barn.Piteå <strong>och</strong> d<strong>en</strong> lokala arbetsmarknad<strong>en</strong>Arbetsmarknad<strong>en</strong> är begränsad <strong>och</strong> könssegregeradDe största näringsgr<strong>en</strong>arna (andel arbetstillfäll<strong>en</strong>) i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> utgörs av vård <strong>och</strong><strong>om</strong>sorg, tillverkning <strong>och</strong> utvinning samt handel <strong>och</strong> k<strong>om</strong>munikation. 28 Att vård<strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg utgör d<strong>en</strong> största näringsgr<strong>en</strong><strong>en</strong> innebär att k<strong>om</strong>mun <strong>och</strong> landstingutgör de två största arbetsgivarna i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>. Arbetsmarknad<strong>en</strong> följer degängse, könssegregerade mönstr<strong>en</strong> med <strong>en</strong> hög andel män in<strong>om</strong> tillverkning <strong>och</strong>utvinning <strong>och</strong> <strong>en</strong> hög andel kvinnor in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg. 29 Ett antagande är attdessa mönster är <strong>en</strong> del av det lokalhistoriska arvet där männ<strong>en</strong> lönearbetadein<strong>om</strong> industrin <strong>och</strong> kvinnorna stod för hem- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsarbetet.I Piteå finns <strong>en</strong> konc<strong>en</strong>tration av företag in<strong>om</strong> sågverks- <strong>och</strong> pappersindustrin.Företag<strong>en</strong>s lokalisering i Piteå hänger samman med äldre tiders ekon<strong>om</strong>iska <strong>och</strong>transportgeografiska förutsättningar då låga transportkostnader av råvaran tillfabrik<strong>en</strong> <strong>och</strong> av d<strong>en</strong> förädlade produkt<strong>en</strong> till marknad<strong>en</strong> prioriterades. 30Basindustrierna in<strong>om</strong> trä <strong>och</strong> papper har också gett upphov till småföretag s<strong>om</strong>fungerar s<strong>om</strong> underleverantörer till industrin. 31Struktur<strong>om</strong>vandlingar in<strong>om</strong> skogsindustrin har förek<strong>om</strong>mit alltsedan 1950-talet. Tr<strong>en</strong>d<strong>en</strong> har bland annat varit sammanslagningar av små anläggningar tillstörre, internationalisering samt förbättringar av produktionsprocess<strong>en</strong> g<strong>en</strong><strong>om</strong>teknisk utveckling. 32 Skogsindustrin spelar inte <strong>en</strong>bart <strong>en</strong> ekon<strong>om</strong>isk roll i Piteå,utan är också <strong>en</strong> del av d<strong>en</strong> lokala id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong>. 3328 SCB (2003), K<strong>om</strong>munfakta, Piteå, 2003 samt SCB (2004), K<strong>om</strong>munfakta, Piteå, 2004.29 Ibid.30 Danerlöv, Klas & Danielsson, Magnus (1994), Piteå <strong>och</strong> det “gröna guldet”. En industri i<strong>om</strong>vandling?, i Hogdal, Jon & Öhman (red), Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport,Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala universitet, s 17.31 Andersson, André et al. (1994), Småföretagande i Piteå. Några exempel, i Hogdal, Jon & Öhman(red), Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsalauniversitet, s 31.32 Danerlöv, Klas & Danielsson, Magnus, a a s 16 f.33 Danerlöv, Klas & Danielsson, Magnus, a a s 23.13
I <strong>och</strong> med skogsindustrins rationaliseringar <strong>och</strong> sysselsättningsproblematik<strong>en</strong>s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer av dessa, försöker Piteå k<strong>om</strong>mun sedan ett tiotal år tillbaka attdiffer<strong>en</strong>tiera näringslivet. Bland annat har satsningar g<strong>en</strong><strong>om</strong>förts för att fåturistnäring<strong>en</strong> att växa. 34Arbetsmarknad<strong>en</strong> i Piteå är vikande, berättar <strong>en</strong> tjänsteman på arbetsförmedling<strong>en</strong>i Piteå i början på 2004. Detta märks in<strong>om</strong> Piteås småindustri där företag<strong>en</strong>är bero<strong>en</strong>de av storföretag<strong>en</strong>s ordrar. 35Varför har jag då valt att ge d<strong>en</strong>na beskrivning av skogsindustrin i <strong>en</strong> rapport<strong>om</strong> införandet av individuella scheman <strong>och</strong> flexibla tjänstgöringsgrader in<strong>om</strong>vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg? Vad har industrin för betydelse för produktion<strong>en</strong> avvälfärdstjänster i Piteå? Syftet är att få <strong>en</strong> djupare förståelse för både kvinnors<strong>och</strong> mäns arbetsliv <strong>och</strong> situation på arbetsmarknad<strong>en</strong> i Piteå. Kvinnornas <strong>och</strong>männ<strong>en</strong>s arbetsmarknader är separerade från varandra, samtidigt s<strong>om</strong> de också ärsammanlänkade. Att kvinnornas <strong>och</strong> männ<strong>en</strong>s arbetsmarknader är delade haräv<strong>en</strong> betydelse för hur vardagslivet organiseras.Om småindustrin i Piteå, s<strong>om</strong> är bero<strong>en</strong>de av storföretag<strong>en</strong>, inte överlever id<strong>en</strong> globala ekon<strong>om</strong>in, så kan detta så småning<strong>om</strong> få effekter för d<strong>en</strong> k<strong>om</strong>munalaekon<strong>om</strong>in via bland annat minskade skatteintäkter, <strong>och</strong> då påverkas äv<strong>en</strong> vård<strong>och</strong><strong>om</strong>sorgsarbet<strong>en</strong>a. Utan industrin står k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> inför utflyttning, ökatbidragsbero<strong>en</strong>de, större utgifter <strong>och</strong> krympande skatteunderlag. Off<strong>en</strong>tligtjänsteproduktion är på detta vis bero<strong>en</strong>de av näringslivet i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>, <strong>och</strong>kvinnornas arbetsmarknad är bero<strong>en</strong>de av männ<strong>en</strong>s arbetsmarknad. Efters<strong>om</strong>industrin också förknippas med d<strong>en</strong> lokala id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong>, blir de manliga jobb<strong>en</strong>viktiga för hela Piteå, <strong>och</strong> detta kan äv<strong>en</strong> tänkas påverka g<strong>en</strong>usordning<strong>en</strong> <strong>och</strong>g<strong>en</strong>uskontraktet i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>.Å andra sidan är det också så att utan off<strong>en</strong>tlig tjänsteproduktion <strong>och</strong> utan d<strong>en</strong>k<strong>om</strong>munala planering<strong>en</strong> skulle inte industrin överleva. I k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> är man numedvet<strong>en</strong> <strong>om</strong> att konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> <strong>om</strong> arbetskraft<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsyrk<strong>en</strong>akan k<strong>om</strong>ma att hårdna. Ett mycket konkret hot, s<strong>om</strong> också påverkar arbetskraftsutbudetlokalt, är att arbetsförmedling<strong>en</strong> (AF) börjat anvisa deltidsarbetslösatill andra orter. Här finner vi sannolikt <strong>en</strong> av anledningarna bak<strong>om</strong>satsning<strong>en</strong> på <strong>Heldelprojektet</strong>.Slutsats<strong>en</strong> blir att äv<strong>en</strong> <strong>om</strong> mäns <strong>och</strong> kvinnors arbetsmarknader ”på kartan”kan tyckas vara separerade från varandra, är de också förbundna med varandra.Relation<strong>en</strong> mellan kvinnors <strong>och</strong> mäns arbetsmarknader bestäms av lokalatraditioner, m<strong>en</strong> också av de processer s<strong>om</strong> formar d<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> i<strong>en</strong> global ekon<strong>om</strong>i.34 Berger, Magnus et al (1994), K<strong>om</strong>posit- ett framtidsalternativ?, i Hogdal, Jon & Öhman (red),Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsalauniversitet, s 51.35 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.14
Arbetslöshet<strong>en</strong> är högAndel<strong>en</strong> arbetslösa i Piteå överstiger riksg<strong>en</strong><strong>om</strong>snittet. 36 Delar man upparbetslöshet<strong>en</strong> på kvinnor respektive män framgår att arbetslöshet<strong>en</strong> bland män imars 2004 uppgår till 11 proc<strong>en</strong>t medan d<strong>en</strong> för kvinnor uppgår till 8 proc<strong>en</strong>t.Arbetslöshet<strong>en</strong> bland ungd<strong>om</strong>ar (20-24 år) är dubbelt så stor jämfört med riket.För unga män är d<strong>en</strong> i mars 2004 så hög s<strong>om</strong> 21 proc<strong>en</strong>t <strong>och</strong> för unga kvinnor 14proc<strong>en</strong>t. 37 Redan 1994 kunde arbetsförmedling<strong>en</strong> <strong>och</strong> dåvarande k<strong>om</strong>munalrådetkonstatera att arbetslöshet<strong>en</strong> bland ungd<strong>om</strong>arna i Piteå var <strong>om</strong>fattande, ettmönster s<strong>om</strong> alltså tycks vara bestå<strong>en</strong>de. 38Ungd<strong>om</strong>arna utgör <strong>en</strong> arbetskraftsreserv s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> har kunnat nyttja vidbehov, uppger <strong>en</strong> tjänsteman på AF. 39 Tjänstemann<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ar vidare att<strong>Heldelprojektet</strong> har inneburit att det har blivit svårare att få ett vikariat in<strong>om</strong> vård<strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg idag, något s<strong>om</strong> tidigare har fungerat s<strong>om</strong> ingång för mångaungd<strong>om</strong>ar. Svårigheterna att få ett arbete innebär att många ungd<strong>om</strong>ar flyttar frånPiteå. 40Till skillnad från männ<strong>en</strong> tar kvinnorna alla möjliga jobb med varierandesysselsättningsgrad, berättar tjänstemann<strong>en</strong> på AF. Därför är arbetslöshet<strong>en</strong> ocksåstörre bland männ<strong>en</strong> än bland kvinnorna. 41 Förklaring<strong>en</strong> till detta mönster kanvara att männ<strong>en</strong>, s<strong>om</strong> huvudförsörjare, har varit normgivande <strong>och</strong> ser det s<strong>om</strong> <strong>en</strong>självklarhet att de ska ha ett heltidsarbete (med lön), medan kvinnorna, s<strong>om</strong> intehar samma tradition av att ha ett lönearbete på heltid är mer b<strong>en</strong>ägna att försökalösa sin situation på de sätt s<strong>om</strong> går, resonerar tjänstemann<strong>en</strong>. 42D<strong>en</strong> mycket <strong>om</strong>fattande arbetslöshet<strong>en</strong> bland unga män kan således tolkas s<strong>om</strong>ett uttryck för att männ<strong>en</strong>s arbetsmarknad är i kris. In<strong>om</strong> de traditionellaindustrierna finns inte någon framtid för nästa g<strong>en</strong>eration män. Intressant är ocksåatt kvinnorna erbjuds heltidsanställningar just i d<strong>en</strong>na situation. Kvinnorna harnu, åtminstone teoretiskt, möjlighet att vara huvudförsörjare. Norm<strong>en</strong> där mann<strong>en</strong>är d<strong>en</strong> heltidsarbetande familjeförsörjar<strong>en</strong> befinner sig kanske i gungning, <strong>och</strong>industritradition<strong>en</strong>s betydelse för d<strong>en</strong> lokala id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong> är måhända underavveckling? Frågan är vad Pitebornas id<strong>en</strong>titet nu ska byggas kring <strong>och</strong> vad s<strong>om</strong>händer med könsrollerna?Om vi så vänder blick<strong>en</strong> mot andel<strong>en</strong> förtidsp<strong>en</strong>sionerade så kan vi konstateraatt d<strong>en</strong>na i Piteå överstiger riksg<strong>en</strong><strong>om</strong>snittet. Tittar man på fördelning<strong>en</strong> mellan36 SCB (2003), a a samt SCB (2004), a a.37 SCB (2004), a a.38 Härntoft, Louise et al, Ungd<strong>om</strong>ar <strong>och</strong> kvinnor i Piteå, i Hogdal, Jon & Öhman (red),Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsalauniversitet, s 72.39 Monica St<strong>en</strong>lund & Jan Ekman, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.40 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2005-03-10.41 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.42 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2005-03-10.15
kvinnor <strong>och</strong> män kan man konstatera att andel<strong>en</strong> förtidsp<strong>en</strong>sionerade kvinnoröverstiger andel<strong>en</strong> män. I ålderskategorierna 55-59 år respektive 60-64 åröverstiger andel<strong>en</strong> kvinnliga förtidp<strong>en</strong>sionärer andel<strong>en</strong> män med 10 proc<strong>en</strong>t<strong>en</strong>heter,vilket är något mer jämfört med fördelning<strong>en</strong> i riket. 43Möjlig<strong>en</strong> är också detta ett uttryck för rådande g<strong>en</strong>usrelationer i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>.Medan männ<strong>en</strong> i större utsträckning blir arbetslösa, förtidsp<strong>en</strong>sioneras kvinnorna.Att arbetsmarknad<strong>en</strong> är begränsad <strong>och</strong> rörlighet<strong>en</strong> låg påverkar trolig<strong>en</strong> bådearbetslöshet <strong>och</strong> förtidsp<strong>en</strong>sioneringar (samt kanske äv<strong>en</strong> sjukskrivningstal).Rörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong> är lågRörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong> skiljer sig mellan olika regioner. En stor <strong>och</strong>differ<strong>en</strong>tierad arbetsmarknad erbjuder bättre möjligheter att byta såväl arbetsplatss<strong>om</strong> bransch. Små <strong>och</strong> begränsade arbetsmarknader innebär betydligt färrealternativ för arbetskraft<strong>en</strong>, <strong>och</strong> arbetslösa kan då ställas inför valet mellan attp<strong>en</strong>dla eller flytta. 44 Lägst rörlighet mellan branscher finner man i industriprägladeregioner samt i gles- <strong>och</strong> landsbygdsregioner. Arbetsplatsbyt<strong>en</strong> är särskiltovanliga i regioner med hög arbetslöshet. 45Detta mönster bekräftas i Piteå. Har man fått ett jobb så väljer man oftast attstanna där, berättar <strong>en</strong> tjänsteman på AF. Detta innebär att ort<strong>en</strong> inte heller visarupp någon högre rotation på arbetsmarknad<strong>en</strong>. 46Ovanstå<strong>en</strong>de utgör exempel på inlåsningseffekter där geografin är av storbetydelse. Det “innehåll” i form av allehanda resurser s<strong>om</strong> <strong>en</strong> ort/arbetsmarknadhar i relation till andra orter/arbetsmarknader avgör dess position i d<strong>en</strong> socio<strong>rum</strong>sligaortshierarkin. I förlängning<strong>en</strong> bestämmer d<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong>äv<strong>en</strong> vilka möjligheter individerna har på arbetsmarknad<strong>en</strong>.P<strong>en</strong>dling snarare än flyttning verkar vara d<strong>en</strong> lösning s<strong>om</strong> regioner medstrukturella arbetslöshetsproblem använder sig av. 47 P<strong>en</strong>dling<strong>en</strong> är störst frånmindre <strong>och</strong> medelstora arbetsmarknader. Det tycks också s<strong>om</strong> att p<strong>en</strong>dlingsmönstr<strong>en</strong>pekar på <strong>en</strong> socio<strong>rum</strong>slig dim<strong>en</strong>sion; högutbildade rör sig mot c<strong>en</strong>trahögre upp i d<strong>en</strong> urbana hierarkin. 48K<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> har <strong>en</strong> negativ nettop<strong>en</strong>dling, vilket kan ses s<strong>om</strong> ytterligare ettteck<strong>en</strong> på att arbetsmarknad<strong>en</strong> är begränsad. Närhet<strong>en</strong> till andra arbetsmarknaders<strong>om</strong> Luleå, Skellefteå <strong>och</strong> Bod<strong>en</strong> utgör framförallt ett alternativ för männ<strong>en</strong>.43 SCB (2004), a a.44 Hedberg, Charlotta (2005), Geografiska perspektiv på arbetsmarknadsrörlighet – <strong>en</strong> kunskapsöversikt,Stockholm: Arbetslivsinstitutet, s 22.45 Ibid, s 22-23 samt s 29.46 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.47 Hedberg, a a s 30.48 Ibid, s 15-16.16
Utp<strong>en</strong>dling<strong>en</strong> till andra k<strong>om</strong>muner i länet <strong>och</strong> till övriga län är mer än dubbelt såstor för männ<strong>en</strong> s<strong>om</strong> för kvinnorna. 49Det avstånd mellan hem <strong>och</strong> arbete s<strong>om</strong> <strong>en</strong> individ kan överk<strong>om</strong>ma varierar,bland annat bero<strong>en</strong>de på socio-ekon<strong>om</strong>isk tillhörighet. En individs lokalaarbetsmarknad avgränsas g<strong>en</strong><strong>om</strong> det fysiska avstånd s<strong>om</strong> är möjligt attöverk<strong>om</strong>ma, m<strong>en</strong> också av m<strong>en</strong>tala <strong>och</strong> sociala föreställningar 50 , exempelvisföreställningar <strong>om</strong> kvinnliga respektive manliga yrk<strong>en</strong> <strong>och</strong> sysslor.Man kan, utifrån statistik<strong>en</strong> m<strong>en</strong> också med refer<strong>en</strong>s till andra studier 51 , hävdaatt Pitekvinnornas arbetsmarknad är geografiskt mindre än männ<strong>en</strong>s. En redanbegränsad arbetsmarknad, blir således än mer begränsad för kvinnorna.Kvinnornas arbetsmarknad är inte <strong>en</strong>bart i geografiskt hänse<strong>en</strong>de mer begränsadän männ<strong>en</strong>s, utan också vad gäller innehåll.När det gäller rörlighet på arbetsmarknad<strong>en</strong> så har tillämpning<strong>en</strong> av att hänvisaarbetslösa till andra orter än hemort<strong>en</strong> skärpts till. Enligt <strong>en</strong> tjänsteman på AF kanprincip<strong>en</strong> för AF:s rörlighetsbegrepp sammanfattas s<strong>om</strong> att: a) för att få a-kassamåste man söka in<strong>om</strong> ett större geografiskt <strong>om</strong>råde, <strong>och</strong> b) sökande s<strong>om</strong> inte kanhitta arbete in<strong>om</strong> p<strong>en</strong>dlingsavstånd måste vara beredd att byta yrke <strong>och</strong>/ellerutöka sitt geografiska sök<strong>om</strong>råde ytterligare. De första 100 dagarna kan man sökaarbete in<strong>om</strong> fyrkant<strong>en</strong>, det vill säga Piteå, Skellefteå, Luleå <strong>och</strong> Bod<strong>en</strong>, därefterhänvisas man till övriga orter där arbete finns. 52I <strong>och</strong> med regeringsuppdraget <strong>om</strong> att halvera deltidsarbetslöshet<strong>en</strong> blandanställda in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg började AF anvisa deltidsarbetslösa sjuksköterskortill heltidsarbet<strong>en</strong> i andra k<strong>om</strong>muner, berättar tjänstemann<strong>en</strong> på AF. 53I Piteå torde AF:s rörlighetsbegrepp samt praktiserandet av detta ha varit <strong>en</strong> avdrivkrafterna för k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> att sjösätta <strong>Heldelprojektet</strong>. För att behålla d<strong>en</strong>utbildade <strong>och</strong> erfarna arbetskraft<strong>en</strong> lokalt erbjuds dessa individuella scheman,heltidstjänster m<strong>en</strong> samtidigt varierande tjänstgöringsgrader. I förlängning<strong>en</strong>innebär <strong>Heldelprojektet</strong> att möjlighet<strong>en</strong> att deltidsstämpla stängs. Därmedelimineras deltidsarbetslöshet<strong>en</strong> sås<strong>om</strong> d<strong>en</strong> definieras av AF, <strong>och</strong> AF behöverinte heller anvisa arbetssökande till andra orter. Lösning<strong>en</strong> medför vinster ocksåur ett regionalpolitiskt perspektiv. Att behålla arbetskraft<strong>en</strong> lokalt är ett måste föratt kunna upprätthålla såväl off<strong>en</strong>tlig s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mersiell service.För personal<strong>en</strong> innebär d<strong>en</strong>na ”deal” att man kan bo kvar <strong>och</strong> att man slipperlånga p<strong>en</strong>dlingsresor. S<strong>om</strong> redan nämnts medför <strong>Heldelprojektet</strong> också ökadevalmöjligheter, åtminstone på ett teoretiskt plan. Efters<strong>om</strong> tjänstgöringsgradernakan justeras flera gånger per år <strong>och</strong> val<strong>en</strong> av dessa sker mot bakgrund av mycket49 SCB (2003), a a, samt SCB (2004), a a.50 Hedberg, a a s 18.51 Se exempelvis Hedberg, a a.52 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2005-03-10.53 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.17
k<strong>om</strong>plexa situationer där hänsyn tas såväl till arbetet <strong>och</strong> arbetskamraterna s<strong>om</strong>hem, familj <strong>och</strong> hushållsekon<strong>om</strong>i, blir bild<strong>en</strong> av <strong>Heldelprojektet</strong>s effekter för deanställda mycket svåröverskådlig. I d<strong>en</strong>na rapport har fyra fall redovisats, utanförsök att slå fast hur vanligt förek<strong>om</strong>mande dessa fall är. Mer forskning behövs<strong>om</strong> vad s<strong>om</strong> ligger bak<strong>om</strong> valet av tjänstgöringsgrader. Vilka motiv <strong>och</strong> vilkasituationer ligger bak<strong>om</strong> lägre tjänstgöringsgrader? Vilka motiv <strong>och</strong> situationerligger bak<strong>om</strong> högre tjänstgöringsgrader?Piteå växerPiteå k<strong>om</strong>muns befolkning uppgår till cirka 40 000 <strong>och</strong> befolkning<strong>en</strong> ökar sedanår 2000. Trots d<strong>en</strong> begränsade arbetsmarknad<strong>en</strong> har k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> ett positivtflyttningsnetto. Antalet inflyttade kvinnor överstiger antalet inflyttade män.Majoritet<strong>en</strong> av inflyttarna (både män <strong>och</strong> kvinnor) k<strong>om</strong>mer från övrigak<strong>om</strong>muner i länet <strong>och</strong> från övriga län. Tittar man på d<strong>en</strong> totala utflyttning<strong>en</strong> finnsbara obetydliga skillnader mellan kvinnor <strong>och</strong> män. Majoritet<strong>en</strong> av flyttarna rörsig mot andra k<strong>om</strong>muner i länet eller till andra län. 54En relativt stor andel av både in- <strong>och</strong> utflyttare återfinns föga förvånande ikategorin ungd<strong>om</strong>ar (18-24 år). De unga männ<strong>en</strong> utgör 34 proc<strong>en</strong>t av det totalaantalet inflyttade män <strong>och</strong> de unga kvinnorna utgör 37,5 proc<strong>en</strong>t av det totalaantalet inflyttade kvinnor. När det gäller utflyttning<strong>en</strong> från k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> så utgör deunga männ<strong>en</strong> knappa 34 proc<strong>en</strong>t av det totala antalet utflyttade män, medan deunga kvinnorna utgör 39 proc<strong>en</strong>t av det totala antalet utflyttade kvinnor. Någotfler unga kvinnor än unga män lämnar alltså Piteå. 55En del av förklaring<strong>en</strong> till att de unga kvinnorna i högre utsträckning än mänväljer att lämna Piteå kan finnas i att utbildningsnivåerna skiljer sig mellankön<strong>en</strong>. Befolkning<strong>en</strong>s utbildningsnivå (eftergymnasial utbildning) korresponderarmed länets, m<strong>en</strong> ligger under riksg<strong>en</strong><strong>om</strong>snittet. Delar man upp befolkning<strong>en</strong> ikvinnor <strong>och</strong> män kan man se att andel<strong>en</strong> kvinnor med eftergymnasial utbildningöverstiger andel<strong>en</strong> män med 8 proc<strong>en</strong>t. D<strong>en</strong>na bild över<strong>en</strong>sstämmer i stora dragmed statistik<strong>en</strong> för riket. 56 Ett antagande är att kvinnorna lämnar Piteå för att sökaarbet<strong>en</strong> s<strong>om</strong> motsvarar deras k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>s.Att rörlighet<strong>en</strong> bland de unga är hög kan kanske ha sin förklaring i d<strong>en</strong> högaungd<strong>om</strong>sarbetslöshet<strong>en</strong>. En hypotes är också att flyttningsströmmarna på ettg<strong>en</strong>erellt plan speglar d<strong>en</strong> socio<strong>rum</strong>sliga hierarkin där människor successivtflyttar från inlandsk<strong>om</strong>munerna till k<strong>om</strong>muner högre upp i ortshierarkin. Piteåskulle ur ett sådant perspektiv för många, <strong>och</strong> särskilt de yngre, fungera s<strong>om</strong> <strong>en</strong>“transithall”. Exempelvis kan man tänka sig att Piteå för unga s<strong>om</strong> flyttar fråninlandsk<strong>om</strong>munerna innebär bättre möjligheter till studier <strong>och</strong> arbete <strong>och</strong> ett54 SCB (2004), a a.55 Ibid.56 Ibid.18
större utbud av såväl off<strong>en</strong>tlig s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mersiell service. Så småning<strong>om</strong> väljerkanske <strong>en</strong> del att flytta vidare till Luleå eller andra orter där möjligheterna är änfler <strong>och</strong> också kvalitativt annorlunda.Efter d<strong>en</strong>na g<strong>en</strong><strong>om</strong>gång av d<strong>en</strong> lokala arbetsmarknadsstruktur<strong>en</strong> <strong>och</strong> kvinnorsrespektive mäns förutsättningar ska vi nu titta närmare på bakgrund<strong>en</strong> till<strong>Heldelprojektet</strong> <strong>och</strong> införandet av heltidstjänster, flexibla tjänstgöringsgrader <strong>och</strong>individuella scheman in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg.Projektets upprinnelse – problematisering av personalsituation<strong>en</strong>I ett antal rapporter varnas nu för att k<strong>om</strong>munerna står inför betydande ekon<strong>om</strong>iska<strong>och</strong> demografiska utmaningar. Andel<strong>en</strong> förvärvsarbetande sjunker <strong>och</strong>andel<strong>en</strong> äldre ökar, vilket innebär att skattebas<strong>en</strong> krymper samtidigt s<strong>om</strong> behovetav vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg ökar. 57Av Piteås ansökan till HELA-projektet framgår att det är d<strong>en</strong> framtidapersonalförsörjning<strong>en</strong> s<strong>om</strong> står i fokus för k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s ansträngningar attförändra organisering<strong>en</strong> av vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsarbetet. Att d<strong>en</strong> framtida personalförsörjning<strong>en</strong>,till följd av bland annat stora p<strong>en</strong>sionsavgångar, är <strong>en</strong> viktig frågaför k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> understryks också g<strong>en</strong><strong>om</strong> att är<strong>en</strong>det har behandlats av såvälk<strong>om</strong>munfullmäktige, personalnämnd, <strong>och</strong> socialnämnd. Frågan lyfts också fram isocialtjänst<strong>en</strong>s verksamhetsplan 2002-2004. 58Diskussionerna <strong>om</strong> d<strong>en</strong> framtida personalförsörjning<strong>en</strong>, sjukfrånvaron,friskvård <strong>och</strong> <strong>om</strong> att öka attraktionskraft<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vårdyrk<strong>en</strong>a tog fart under vår<strong>en</strong>2000. 59 Personalfrågorna, hur man skulle behålla <strong>och</strong> rekrytera personal, ansågsutgöra <strong>en</strong> av de största framtidsfrågorna in<strong>om</strong> socialtjänst<strong>en</strong>. Därför togs ettbeslut <strong>om</strong> att flytta ut personalfunktion<strong>en</strong> från personalkontoret <strong>och</strong> lägga d<strong>en</strong>naunder socialtjänstförvaltning<strong>en</strong>. 60Situation<strong>en</strong> ställde, <strong>en</strong>ligt k<strong>om</strong>munalrådet, krav på politiskt nytänkande. Deanställda skulle bland annat beredas heltidstjänster för att kunna klara sin försörjning<strong>och</strong> man började söka efter lösningar s<strong>om</strong> också innebar att k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>kunde klara sitt rekryteringsbehov. 61K<strong>om</strong>munalrådet m<strong>en</strong>ar dessut<strong>om</strong> att devis<strong>en</strong> “heltid <strong>en</strong> rättighet – deltid <strong>en</strong>möjlighet” utgör <strong>en</strong> fråga <strong>om</strong> jämställdhet. Individuella scheman s<strong>om</strong> tillåterindivid<strong>en</strong> att i större utsträckning välja när hon/han vill arbeta, <strong>och</strong> möjlighet<strong>en</strong>att välja sysselsättningsgrad alltefters<strong>om</strong> livssituation<strong>en</strong> ändras, är viktigt för57 Se exempelvis www.svek<strong>om</strong>.se, K<strong>om</strong>munernas <strong>och</strong> landsting<strong>en</strong>s ekon<strong>om</strong>iska läge, Stockholm:Sv<strong>en</strong>ska k<strong>om</strong>munförbundet, hämtad 2005-04-19. Andersson, J<strong>en</strong>ny (2005), Kunskapsöversikt kringarbetskraftsutbud <strong>och</strong> rörlighet, Stockholm: Arbetslivsinstitutet, s 15.58 Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), Ansökan till HelaProjektet, Diari<strong>en</strong>r 2002/51215, s 3.59 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11.60 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.61 Maj-Britt Lindström, k<strong>om</strong>munalråd, 2004-03-19.19
jämställdhet<strong>en</strong>. Äv<strong>en</strong> rätt<strong>en</strong> <strong>och</strong> trygghet<strong>en</strong> att faktiskt ha <strong>en</strong> heltidsanställning ibott<strong>en</strong> är grundläggande för jämställdhet<strong>en</strong>. 62 Idén med “heltid <strong>en</strong> rättighet –deltid <strong>en</strong> möjlighet” understöddes äv<strong>en</strong> av k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s jämställdhetsplan <strong>och</strong> avfackför<strong>en</strong>ingarna, berättar socialtjänstchef<strong>en</strong>. 63I syfte att kartlägga situation<strong>en</strong> beträffande bland annat deltidsarbetslöshet<strong>en</strong>s<strong>om</strong>fattning gick <strong>en</strong> <strong>en</strong>kät ut till personal<strong>en</strong> <strong>och</strong> djupintervjuer g<strong>en</strong><strong>om</strong>fördes,vilket resulterade i <strong>en</strong> nulägesbeskrivning 2001. 64 Utifrån nulägesbeskrivning<strong>en</strong>kunde man konstatera att äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>s <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>s löner <strong>och</strong>arbetsvillkor gör det svårt för k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> att konkurrera <strong>om</strong> arbetskraft<strong>en</strong>.Diskussionerna utmynnade i ett strategidokum<strong>en</strong>t för socialtjänst<strong>en</strong>; Framtidsfrågori socialtjänst<strong>en</strong>, Piteå K<strong>om</strong>mun. 65För att hitta fram till Heldel-lösning<strong>en</strong> gjorde Piteå k<strong>om</strong>mun <strong>en</strong> <strong>om</strong>världsanalysför att se hur man arbetade i andra delar av landet för att klara d<strong>en</strong>framtida personalförsörjning<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> man hittade inga lösningar s<strong>om</strong> innebaroförändrad budget. Snarare tyckte man att många k<strong>om</strong>muner satte igång projekts<strong>om</strong> s<strong>en</strong>are ledde till ökade kostnader, m<strong>en</strong>ar chef<strong>en</strong> för socialtjänst<strong>en</strong>. Ett kravpå <strong>Heldelprojektet</strong> är att det inte ska innebära ökade kostnader. 66Projektet s<strong>om</strong> lanserades 2002, innan HELA tillsköt medel, var redan <strong>en</strong> del avsocialtjänst<strong>en</strong>s samlade strategi för framtid<strong>en</strong>. 67 K<strong>om</strong>munstyrels<strong>en</strong>, k<strong>om</strong>munfullmäktige<strong>och</strong> socialtjänst<strong>en</strong> stod bak<strong>om</strong> initiativet till <strong>Heldelprojektet</strong>, <strong>och</strong> medstöd från HELA växte projektet både i ambitioner <strong>och</strong> tidsmässigt. 68En tjänsteman på AF gissar att <strong>om</strong> inte k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s ekon<strong>om</strong>i hade varitkrympande så hade troligtvis överanställning (deltider <strong>och</strong> liknande) fortfarandevarit ett faktum. Överanställning är ett sätt att säkra tillgång<strong>en</strong> på personal. 69De demografiska <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska utmaningar s<strong>om</strong> Piteå står inför <strong>och</strong> s<strong>om</strong>antas påverka d<strong>en</strong> framtida personalförsörjning<strong>en</strong>, delar man med många andraav landets k<strong>om</strong>muner. En åldrande befolkning, <strong>en</strong> krympande ekon<strong>om</strong>i,personalförsörjningsproblematik<strong>en</strong> <strong>och</strong> d<strong>en</strong> av AF verkställda politik<strong>en</strong> att anvisadeltidsarbetslösa till andra orter utgör ett läge s<strong>om</strong> i Piteå får sin specifika lösningi form av <strong>Heldelprojektet</strong>. Situation<strong>en</strong> utgör i sin totalitet ett starkt incitam<strong>en</strong>t tillhandling från k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s sida, <strong>och</strong> man kan se problematisering<strong>en</strong> av62 Maj-Britt Lindström, k<strong>om</strong>munalråd, 2004-03-19.63 Gunnar Eriksson, socialtjänstchef, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-09.64 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.65 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.66 Gunnar Eriksson, socialtjänstchef, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-09.67 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11. Se äv<strong>en</strong>Degerman, Ewa, (2001-11-26), Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>, Framtidsfrågor i socialtjänst<strong>en</strong> PiteåK<strong>om</strong>mun.68 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11. Se äv<strong>en</strong> Piteåk<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 3.69 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.20
personalsituation<strong>en</strong> s<strong>om</strong> startskottet för <strong>en</strong> läroprocess, <strong>om</strong> än med <strong>en</strong> ojämngeografi <strong>och</strong> med olika förutsättningar bland annat bero<strong>en</strong>de på arbetslag<strong>en</strong>s <strong>och</strong>arbetsplatsernas storlek, kultur <strong>och</strong> ålderssammansättning.Vi ska nu titta närmare på vilka idéer <strong>Heldelprojektet</strong> vilar, vilka förväntningarprojektledning<strong>en</strong> har, <strong>och</strong> vilka krav projektet ställer på personal<strong>en</strong>.<strong>Heldelprojektet</strong> – vad står i ansökan?<strong>Heldelprojektet</strong>s ledning har s<strong>om</strong> målsättning med projektet att klara d<strong>en</strong>stundande g<strong>en</strong>erationsväxling<strong>en</strong> <strong>och</strong> öka attraktionskraft<strong>en</strong> för vård- <strong>och</strong><strong>om</strong>sorgsyrk<strong>en</strong>a samtidigt s<strong>om</strong> man vill behålla kvalitet<strong>en</strong> <strong>och</strong> <strong>en</strong> budget i balans.I sin ansökan till HELA skriver man att arbetet för anställda in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong><strong>om</strong>sorg bör organiseras så att det innebär ett tillskott av heltidsanställningar. 70 Idet OH-material s<strong>om</strong> projektledning<strong>en</strong> har använt för att informeraprojektdeltagarna konkretiseras detta till att all ”tillsvidareanställd personalanställs på heltid d<strong>en</strong> tid de arbetar i <strong>en</strong>heter/verksamheter s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattas avprojektet.” 71 Deltidsanställda s<strong>om</strong> är frånvarande helt eller delvis (exempelvissjuka eller tjänstlediga) när arbetslaget går in i projektet erbjuds <strong>en</strong>heltidsanställning då dessa är åter i tjänst. 72 Samtidigt s<strong>om</strong> de anställda erbjudsheltidsanställningar bör de, <strong>en</strong>ligt ansökan, kunna välja sysselsättningsgrad <strong>och</strong>arbetet bör också organiseras utifrån individuella, flexibla schemalösningar. 73Att erbjudas <strong>en</strong> heltidsanställning är givetvis <strong>en</strong> trygghet <strong>och</strong> <strong>en</strong> uppmuntran.Dock bör d<strong>en</strong>na morot ställas mot de reella möjligheterna att arbeta heltid, vilkaavgörs av bland annat arbetets tyngd <strong>och</strong> arbetsbördan i hemmet. Till sak<strong>en</strong> hörockså att Heldelmodell<strong>en</strong> bygger på att alla anställda s<strong>om</strong> erbjudsheltidsanställningar inte ska ha det, i alla fall inte samtidigt. 74 För att modell<strong>en</strong>ska fungera utan att innebära ökade kostnader måste deltiderna fortsätta. Därmedvidmakthålls deltidsarbetet i någon m<strong>en</strong>ing s<strong>om</strong> norm<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg,m<strong>en</strong> utan att detta syns i AF:s statistik. Kvinnorna har ju själva fått välja sinatjänstgöringsgrader.Till följd av flexibla tjänstgöringsgrader <strong>och</strong> individuella scheman måstepersonal<strong>en</strong>s rörlighet öka i både tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>, vilket kan innebära att <strong>en</strong> personsarbete kan utföras på geografiskt skilda platser. 75De arbetslag s<strong>om</strong> går in i projektet förbinder sig att hålla sig in<strong>om</strong>budgetramarna <strong>och</strong> att följa beslutade kvalitetsplaner, <strong>en</strong>hetsplaner <strong>och</strong> liknande70 Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 3.71 Bergman, Lars-Gunnar (odaterat OH-material), Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>.72 Bergman, Lars-Gunnar (2005), Delrapport, <strong>Heldelprojektet</strong>.73 Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 3.74 Marianne Lindberg, K<strong>om</strong>munalanställdas förbund, Piteå, 2004-03-03.75 Bergman, Lars-Gunnar (odaterat OH-material), Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>.21
samt att utarbeta för det <strong>en</strong>skilda arbetslaget gem<strong>en</strong>samma spelregler s<strong>om</strong> skagälla vid schemaläggning<strong>en</strong>. 76S<strong>om</strong> <strong>en</strong> följd av förändringarna hoppas man att personal<strong>en</strong> ska uppleva störretrivsel <strong>och</strong> arbetsglädje, delaktighet <strong>och</strong> medinflytande. 77 Personalkonsul<strong>en</strong>t<strong>en</strong>m<strong>en</strong>ar att projektets grundpelare – att ha rätt till heltid m<strong>en</strong> att också kunna välja<strong>en</strong> lägre sysselsättningsgrad – <strong>och</strong> möjlighet<strong>en</strong> att kunna för<strong>en</strong>a arbete <strong>och</strong> privatlivpå ett vettigt sätt äv<strong>en</strong> påverkar hälsan. 78Sammantaget innebär <strong>Heldelprojektet</strong> att organisation<strong>en</strong>s praxis måste ändras.Personal<strong>en</strong> måste lära sig att tänka <strong>och</strong> vara rörliga i både tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>, <strong>och</strong> demåste lära sig att hålla ihop både scheman <strong>och</strong> budget. Hur detta fungerar <strong>och</strong>vilka problem s<strong>om</strong> uppstår diskuteras längre fram i d<strong>en</strong>na rapport. För ögonblicketska vi emellertid skifta fokus <strong>och</strong> konc<strong>en</strong>trera oss på styrgrupp<strong>en</strong>s arbete.Styrgrupp<strong>en</strong>s arbete präglas av lärande dialogI <strong>Heldelprojektet</strong>s styrgrupp sitter socialchef<strong>en</strong>, avdelningschef<strong>en</strong> för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>respektive äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, <strong>en</strong> personalhandläggare, projektledar<strong>en</strong>,fackliga repres<strong>en</strong>tanter från K<strong>om</strong>munal <strong>och</strong> Vårdförbundet, <strong>en</strong> repres<strong>en</strong>tant förArbetsförmedling<strong>en</strong>, samt <strong>en</strong> adjungerad från Personalkontoret. 79 Under styrgrupp<strong>en</strong>finns <strong>en</strong> refer<strong>en</strong>sgrupp för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> <strong>och</strong> <strong>en</strong> för äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>.80 På varje arbetsplats bildas arbetsgrupper bestå<strong>en</strong>de av arbetsledar<strong>en</strong>,arbetsplats<strong>om</strong>bud, personal från arbetslaget <strong>och</strong> projektledar<strong>en</strong> (adjungerad). 81När det k<strong>om</strong>mer till metod <strong>och</strong> arbetssätt skriver man i ansökan till HELAbland annat att projektet k<strong>om</strong>mer att präglas av ett ”int<strong>en</strong>sivt processarbete” därman ska ”arbeta för bred förankring ute i organisation<strong>en</strong>” <strong>och</strong> ”där delaktighet<strong>en</strong>från arbetslag<strong>en</strong>, de fackliga organisationerna <strong>och</strong> arbetsledning<strong>en</strong> är <strong>en</strong>nödvändighet.” 82 Såväl styrgrupp<strong>en</strong>s sammansättning s<strong>om</strong> projektledning<strong>en</strong>sarbete för spridning har skett i linje med dessa ord.Under projekttid<strong>en</strong> har styrgruppsmöt<strong>en</strong> hållits <strong>en</strong> gång i månad<strong>en</strong>. Styrgruppsmöt<strong>en</strong>ahar i allmänhet haft <strong>en</strong> struktur av information <strong>om</strong> projektetsnuläge, relevant information <strong>och</strong> statistik från arbetsförmedling<strong>en</strong> samt dialogkring frågor s<strong>om</strong> rör projektets framåtskridande. 83 De frågor s<strong>om</strong> diskuterats harvarit av olika art, från att vara inriktade på exempelvis projektets volym till att76 Bergman, Lars-Gunnar (2005), a a.77 Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 3.78 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.79 www.pitea.se, 2003-11-03, Arbetsmiljöverket satsar på <strong>Heldelprojektet</strong>.80 Ibid.81 Ibid.82 Samtliga citat hämtade från Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 4.83 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå.22
gälla princip<strong>diskussion</strong>er av typ<strong>en</strong>; vad händer i projektet <strong>om</strong> försäkringskassanfår stramare direktiv när det gäller hantering<strong>en</strong> av sjukskrivningar? 84De två mest drivande aktörerna i styrgrupp<strong>en</strong> utgörs av k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> tillsammansmed de fackliga repres<strong>en</strong>tanterna, m<strong>en</strong>ar personalkonsul<strong>en</strong>t<strong>en</strong>. Samarbetetmellan k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> <strong>och</strong> fackförbund<strong>en</strong> fungerar mycket bra, m<strong>en</strong>ar hon. Attpolitikerna finns med <strong>och</strong> är uppdaterade <strong>om</strong> vad s<strong>om</strong> pågår har också betydelse,äv<strong>en</strong> <strong>om</strong> det inte är dessa s<strong>om</strong> driver projektet framåt. Arbetsförmedling<strong>en</strong>, s<strong>om</strong>utgör ytterligare <strong>en</strong> aktör i styrgrupp<strong>en</strong>, är inte heller drivande m<strong>en</strong> medvetna <strong>om</strong>situation<strong>en</strong> vilket är betydelsefullt äv<strong>en</strong> för vidare samarbete i andra ellernärliggande frågor. 85Samverkan med aktörerna i styrgrupp<strong>en</strong> fungerar bra <strong>och</strong> man har <strong>en</strong> bradialog, m<strong>en</strong>ar chef<strong>en</strong> för socialtjänst<strong>en</strong>. Samarbetet med arbetsförmedling<strong>en</strong> varredan innan projektets start väl etablerad, m<strong>en</strong> underströks ytterligare avArbetsmiljöverkets krav på projekt s<strong>om</strong> var aktuella för bidrag ur HELAprojektet.86Det har varit viktigt för Arbetsförmedling<strong>en</strong> (AF) att finnas med i <strong>Heldelprojektet</strong>sstyrgrupp anser <strong>en</strong> tjänsteman på AF. AF:s roll har i första hand <strong>och</strong> isamband med AMS Heltidsprojekt varit att visa på problemet meddeltidsarbetslöshet<strong>en</strong> <strong>och</strong> att göra k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> uppmärksam på d<strong>en</strong> k<strong>om</strong>mandearbetskraftsbrist<strong>en</strong>. 87I Styrgrupp<strong>en</strong> försöker AF bland annat k<strong>om</strong>ma med information utifrån AF:sperspektiv s<strong>om</strong> kan vara bra för styrgruppsmedlemmarna att känna till. Det ärockså viktigt att kunna påverka beslut s<strong>om</strong> kanske går stick i stäv med AF:sdirektiv <strong>och</strong> uppfattning. Samverkan mellan stat <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mun, s<strong>om</strong> i <strong>Heldelprojektet</strong>sfall, är ett måste i dagsläget <strong>och</strong> Piteå k<strong>om</strong>mun är bra på detta, ansertjänstemann<strong>en</strong>. I Piteå är det nära mellan människor <strong>och</strong> man hjälps åt att lösaproblem s<strong>om</strong> uppstår på bästa möjliga sätt. 88I styrgrupp<strong>en</strong> sker förhandlingar i olika frågor <strong>och</strong> styrgrupp<strong>en</strong>s beslut präglasav <strong>en</strong>ighet, berättar K<strong>om</strong>munals lokala ordförande. Hon har vid ett tillfälle varitpå väg att lämna styrgrupp<strong>en</strong>. Detta med anledning av att ett antal repres<strong>en</strong>tanter istyrgrupp<strong>en</strong> ville att deltagande i <strong>Heldelprojektet</strong> skulle utgöra ett av de kriteriers<strong>om</strong> ligger till grund för d<strong>en</strong> individuella lönesättning<strong>en</strong>. I praktik<strong>en</strong> innebar dettaatt de s<strong>om</strong> fanns med i projektet skulle få något högre lön än de s<strong>om</strong> inte varmed. K<strong>om</strong>munals ordförande m<strong>en</strong>ade att detta skulle vara diskriminerande mot84 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå, 2004-04-29 samt 2004-11-04.85 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.86 Gunnar Eriksson, socialtjänstchef, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-09.87 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.88 Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.23
exempelvis nattpersonal<strong>en</strong>, då dessa inte <strong>en</strong>s hade möjlighet att delta. Bortsettfrån d<strong>en</strong>na incid<strong>en</strong>t m<strong>en</strong>ar hon att samverkan i styrgrupp<strong>en</strong> fungerar bra. 89Här finns skäl att göra <strong>en</strong> jämförelse med Övertorneå <strong>och</strong> projektet M<strong>en</strong>torskapin<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg. Äv<strong>en</strong> Övertorneå är ett samhälle där man med tankepå storlek<strong>en</strong> skulle kunna förvänta sig närhet mellan olika aktörer. Samarbetetmellan arbetsgivare <strong>och</strong> fack har emellertid fungerat betydligt sämre iÖvertorneå. En delförklaring till dessa skillnader kan ligga i hur man ser påarbetsgivar<strong>en</strong>s respektive fackförbund<strong>en</strong>s roller – s<strong>om</strong> stridande parter eller s<strong>om</strong>samarbetspartners. 90Under styrgruppsmöt<strong>en</strong>a har lyckade såväl s<strong>om</strong> mindre lyckade insatser iprojektet v<strong>en</strong>tilerats <strong>och</strong> olika lösningar på uppk<strong>om</strong>na problem har diskuterats.Ett problem s<strong>om</strong> varit föremål för många <strong>diskussion</strong>er är de parallella processerav å <strong>en</strong>a sidan sparkrav <strong>och</strong> å andra sidan <strong>Heldelprojektet</strong> s<strong>om</strong> skapat <strong>en</strong> del oro<strong>och</strong> hinder för projektets framåtskridande. 91Metoder, exempelvis vad gäller spridning <strong>och</strong> påverkan, erfar<strong>en</strong>hetsutbyte medmera, har utarbetats. Projektets målsättningar har diskuterats. Det framgår ocksåav styrgrupp<strong>en</strong>s möt<strong>en</strong> att man tagit till sig synpunkter från dem s<strong>om</strong> närmastberörs av projektet, det vill säga anställda in<strong>om</strong> vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg. Främst är detprojektledar<strong>en</strong> s<strong>om</strong> fungerar s<strong>om</strong> <strong>en</strong> kanal mellan anställda <strong>och</strong> styrgrupp. Allts<strong>om</strong> allt har styrgrupp<strong>en</strong>s <strong>diskussion</strong>er k<strong>om</strong>mit att behandla olika faktorer,negativa <strong>och</strong> positiva, s<strong>om</strong> påverkar förutsättningarna för ett lyckat projekt. 92Det framgår av intervjuerna att styrgrupp<strong>en</strong>s medlemmar har olika roller, <strong>och</strong>att konflikter kring vissa frågor har förek<strong>om</strong>mit. Det väs<strong>en</strong>tliga tycks emellertidbestå i kunskapsutbytet, utarbetande av gem<strong>en</strong>samma problemlösningar <strong>och</strong> attdet råder <strong>en</strong> samstämmighet bland styrgrupp<strong>en</strong>s medlemmar när det gäller d<strong>en</strong>övergripande målsättning<strong>en</strong>. I någon m<strong>en</strong>ing kan man säga att styrgrupp<strong>en</strong>smedlemmar skiftat ”glasögon” med varandra <strong>och</strong> därig<strong>en</strong><strong>om</strong> vunnit <strong>en</strong> störreförståelse för varandras perspektiv. Återig<strong>en</strong> finns <strong>en</strong> skillnad jämfört medÖvertorneå, där konflikt<strong>en</strong> mellan fackliga repres<strong>en</strong>tanter <strong>och</strong> arbetsgivar<strong>en</strong>överskuggat <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med förhindrat samarbete.Informationsspridning – att förankra ett projekt <strong>och</strong> förändra praxisTill <strong>en</strong> början arbetade man mycket med informationsspridning kring<strong>Heldelprojektet</strong>. 93 D<strong>en</strong>na informationsspridning har, <strong>en</strong>ligt <strong>en</strong> halvårsrapport tillHELA:s sekretariat, skett mot bakgrund av att det inledningsvis har ”varit viktigt89 Marianne Lindberg, K<strong>om</strong>munalanställdas förbund, Piteå, 2004-03-03.90 Zampoukos, Kristina (k<strong>om</strong>mande), M<strong>en</strong>torskap i Övertorneå (preliminär titel), Stockholm: Arbetslivsinstitutet.91 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå, 2004-09-22.92 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå, 2004-09-22.93 Lars-Gunnar Bergman, projektledare <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11.24
att förankra projektet i hela ledningsorganisation<strong>en</strong> <strong>och</strong> att alla berördasamverkanspartner arbetar mot samma mål.” 94Projektledar<strong>en</strong> tillsammans med fackförbund<strong>en</strong> informerade arbetslag<strong>en</strong> <strong>om</strong>situation<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong>, det vill säga det ökande glappet mellan de s<strong>om</strong>går ut <strong>och</strong> de s<strong>om</strong> går in på arbetsmarknad<strong>en</strong> för vård <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg, samt <strong>om</strong>förutsättningarna för att gå in i projektet. Sedan vår<strong>en</strong> 2003 är alla 100arbetslag<strong>en</strong> informerade <strong>om</strong> projektet <strong>och</strong> de möjligheter s<strong>om</strong> erbjuds. 95Bred förankring är det arbetssätt s<strong>om</strong> man försöker ha i Piteå, m<strong>en</strong>arprojektledar<strong>en</strong>. Det är också viktigt med tydlighet så att de inblandade har rättförväntningar på varandra. Exempelvis var k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> tydlig när det gällde attförändringarna med scheman <strong>och</strong> tjänstgöringstider inte får innebära attarbetslag<strong>en</strong> inte klarar att utföra uppdraget eller att budget<strong>en</strong> överskrids. 96Projektledar<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ar att det finns de s<strong>om</strong> av olika anledningar inte uppskattarprojektet, <strong>och</strong> det finns också arbetslag s<strong>om</strong> vägrar gå in. Dessa är emellertid intei majoritet. Man har i Piteå valt att jobba med de arbetslag s<strong>om</strong> har varit positivtinställda till försöket hellre än att försöka övertala de motvilliga. De godaexempl<strong>en</strong> sprider sedan intresset hos andra arbetslag att försöka med individuellascheman. 97På k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s hemsida finns information <strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong>. 98 Information<strong>en</strong>finns också s<strong>om</strong> <strong>en</strong> folder. Projektledar<strong>en</strong> har <strong>en</strong> gång i månad<strong>en</strong> skickat utett månadsbrev till personal in<strong>om</strong> äldre <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> där han blandannat redovisar hur många arbetslag s<strong>om</strong> har gått in i projektet <strong>och</strong> hur dearbetslag ska bete sig s<strong>om</strong> är intresserade av <strong>Heldelprojektet</strong>. Vidare harprojektledning<strong>en</strong> tagit fram <strong>en</strong> t-shirt med trycket ”Jag gör det när jag vill <strong>och</strong> såmycket jag vill”.Att arbeta med de goda exempl<strong>en</strong> för att sprida intresset för <strong>Heldelprojektet</strong>bland arbetslag<strong>en</strong> är ett strategiskt val från projektledning<strong>en</strong>s sida. Äv<strong>en</strong>månadsbrev <strong>och</strong> t-tröjorna är ett led i marknadsföring<strong>en</strong>, förankring<strong>en</strong> <strong>och</strong> spridning<strong>en</strong>av projektet såväl internt i organisation<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> också externt g<strong>en</strong>temotandra k<strong>om</strong>muner <strong>och</strong> statliga myndigheter. Informationsspridning<strong>en</strong> är ett förstaled i ansträngningarna att förändra praxis bland arbetslag<strong>en</strong>.Ett annat exempel på hur projektledning<strong>en</strong> har arbetat med informationsspridningär d<strong>en</strong> konfer<strong>en</strong>s s<strong>om</strong> anordnades vid Pite havsbad i slutet på april2004. Syftet med konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> var dels att de s<strong>om</strong> inte gått in i projektet skulle fålite allmän information <strong>om</strong> detta, dels att de s<strong>om</strong> redan deltog i projektet, bådearbetsledare <strong>och</strong> annan personal, under ett antal seminarier skulle få berätta <strong>och</strong>94 Piteå k<strong>om</strong>mun, Underlag för halvårsrapport till HelaProjektet, dnr. HELA 2002/51215, s 8.95 Lars-Gunnar Bergman, projektledare <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11.96 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.97 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.98 Se www.pitea.se/k<strong>om</strong>mun/social/, 2005-05-03.25
utbyta erfar<strong>en</strong>heter. 99 Totalt deltog 375 anställda in<strong>om</strong> äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>.100 I övrigt deltog förvaltningsledning<strong>en</strong>, projektledar<strong>en</strong>, fackligaorganisationer, arbetsförmedling<strong>en</strong>, arbetsmiljöverket, K<strong>om</strong>rev <strong>och</strong> politiker ikonfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. 101Ett flertal av de anställda s<strong>om</strong> intervjuats <strong>om</strong> sitt deltagande i konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong>m<strong>en</strong>ade att d<strong>en</strong>na gav insikter <strong>om</strong> d<strong>en</strong> egna position<strong>en</strong> i förhållande till andraarbetslag. 102 Konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> präglades av dialog mellan aktörer från olika myndigheter<strong>och</strong> arbetsplatser <strong>och</strong> på olika nivåer (exempelvis Arbetsmiljöverketförvaltningsledning-vårdpersonal).I likhet med styrgrupp<strong>en</strong>s sammansättning,ligger också konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> i linje med vad s<strong>om</strong> sagts i projektansökan <strong>om</strong>“int<strong>en</strong>sivt processarbete” <strong>och</strong> “förankring”. Vi ska i det följande titta närmare påvad projektet konkret innebär.Förändrade kunskapskrav på personal<strong>en</strong> – nya typer av vårdtagare <strong>och</strong>ökad rörlighet i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>D<strong>en</strong> övergripande modell<strong>en</strong> för <strong>Heldelprojektet</strong> är att arbetslag<strong>en</strong> i <strong>en</strong> första fasarbetar med individuella scheman. I detta skede sker inga förändringar av sysselsättningsgrad<strong>en</strong>.Då arbetslag<strong>en</strong> sedan går vidare in i projektet får alla fastanställdas<strong>om</strong> vill heltid. Detta kan innebära att budget<strong>en</strong> på <strong>en</strong> <strong>en</strong>het överskrids,vilket kan medföra att någon eller några måste byta arbetslag. 103När arbetslag<strong>en</strong> går in i projektet ska de själva driva process<strong>en</strong> framåt <strong>och</strong>planera för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet. Det är de anställda s<strong>om</strong> ska ta initiativ<strong>en</strong> till alla förändringar.På arbetsplats<strong>en</strong> lösgörs personal med ansvar för att planera.K<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> erbjuder arbetsplats<strong>en</strong> <strong>en</strong> vikarie under d<strong>en</strong> tid s<strong>om</strong> d<strong>en</strong> ordinarieanställde arbetar med planering <strong>och</strong> g<strong>en</strong><strong>om</strong>förande. Så småning<strong>om</strong> ska emellertidschemaläggning<strong>en</strong> övergå i löpande drift, utan vikariestöd. 104Projektledar<strong>en</strong>s uppgift är att stötta arbetslag<strong>en</strong> i sina ansträngningar att fåschemana att fungera <strong>och</strong> att, tillsammans med arbetslag<strong>en</strong>, försöka hitta lösningarpå de problem s<strong>om</strong> uppstår. Projektledar<strong>en</strong> har varit i återk<strong>om</strong>mandedialog med arbetslag<strong>en</strong> <strong>och</strong> arbetsledarna. 105För att heltidsanställningar <strong>och</strong> individuella scheman ska kunna införas in<strong>om</strong>handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> vill avdelningschef<strong>en</strong> för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> stimulera tillökad rörlighet mellan arbetsplatserna. Ett annat skäl till att öka rörlighet<strong>en</strong> är att99 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.100 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå, 2004-04-29.101 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation <strong>Heldelprojektet</strong> Piteå, Konfer<strong>en</strong>s Piteå Havsbad 2004-04-27 -2004-04-29.102 Dem<strong>en</strong>sbo<strong>en</strong>de, januari 2005. Kök, januari 2005. Äldrebo<strong>en</strong>de, grupp 2, 2004-09-17.103 Lars-Gunnar Bergman, projektledare <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11.104 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.105 Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.26
avdelningschef<strong>en</strong> för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> ser <strong>en</strong> risk med små <strong>och</strong> isoleradearbetsplatser vad gäller etiska förhållningssätt till verksamhet <strong>och</strong> brukare, m<strong>en</strong>också vad gäller verksamhetsutveckling. Tidigare har man i k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> betonattrygghet <strong>och</strong> kontinuitet, m<strong>en</strong> nu betonas flexibilitet alltmer. 106Handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>s avdelningschef kopplar samman rörlighet <strong>och</strong> verksamhetsutveckling,vilket påminner <strong>om</strong> d<strong>en</strong> forskningshypotes s<strong>om</strong> säger att högrörlighet kan skapa framgång in<strong>om</strong> ett industriellt system. En grundläggandetanke är att hög rörlighet gör att nya k<strong>om</strong>binationer av kunskap skapas på <strong>en</strong>arbetsplats. 107Gruppbo<strong>en</strong>d<strong>en</strong>a är idag organiserade i så kallade fyrklövrar med <strong>en</strong> bo<strong>en</strong>decheföver sig. Tank<strong>en</strong> är att personal<strong>en</strong> ska kunna röra sig mellan dessa fyra<strong>en</strong>heter då behov uppstår. Avdelningschef<strong>en</strong> jämför d<strong>en</strong>na geografiska rörlighetmed d<strong>en</strong> rörlighet i tid s<strong>om</strong> många andra anställda har i form av årsarbetstid <strong>och</strong>flextid. 108 Avdelningschef<strong>en</strong> för äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ar att ju mer flexibel i tid <strong>en</strong>individ är, desto mindre flexibilitet i <strong>rum</strong>met krävs då av d<strong>en</strong>na. Omvändaförhålland<strong>en</strong> gäller också. En individ s<strong>om</strong> kan tänka sig att vara geografiskt rörlighar större möjligheter att välja arbetstider s<strong>om</strong> passar. 109Handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> <strong>och</strong> äv<strong>en</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> präglas idag av att nya grupperk<strong>om</strong>mer in i verksamhet<strong>en</strong>; personer med Downs syndr<strong>om</strong> ersätts av andragrupper i allt högre utsträckning. Detta innebär att personal<strong>en</strong> måste fortbildas föratt kunna möta de nya gruppernas behov, berättar avdelningschef<strong>en</strong> förhandikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. 110 Personalkonsul<strong>en</strong>t<strong>en</strong> bekräftar att krav<strong>en</strong> på personal<strong>en</strong>skunskaper har förändrats. En ökad differ<strong>en</strong>tiering av vårdtagare/bo<strong>en</strong>de betyderatt personal<strong>en</strong> måste vara beredda på att hantera k<strong>om</strong>plexa <strong>och</strong> föränderligasituationer. 111Ett problem är, <strong>en</strong>ligt personalkonsul<strong>en</strong>t<strong>en</strong>, att gymnasieskolans <strong>om</strong>vårdnadsprograminte riktigt hängt med i utveckling<strong>en</strong> <strong>och</strong> inte förstått d<strong>en</strong> nya situations<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. Det faller därmed påarbetsgivar<strong>en</strong> att se till att nyutexaminerade blir yrkeskunniga <strong>och</strong> att satsa påk<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>sutveckling. 112Ett exempel på k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>sutveckling s<strong>om</strong> gjorts för personal s<strong>om</strong> arbetar medsärskilt svårt handikappade personer i Piteå är att ordna studiecirklar. Man harockså (2004) planer på att sätta samman ett resursteam s<strong>om</strong> ska kunna handleda106 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-26.107 Se exempelvis Power, D<strong>om</strong>inic & Lundmark, Mats (2004), Working through Knowledge Pools:Labour Market Dynamics, the Transfer<strong>en</strong>ce of Knowledge and Ideas, and Industrial Clusters, i UrbanStudies, 41 (5/6), s 1025-1024.108 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-26.109 Gunnar Lindberg, avdelningschef för äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2005-04-15.110 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-26.111 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.112 Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.27
personal i olika verksamheter. 113 Det kan noteras at äv<strong>en</strong> arbetsrotation, utövertraditionell k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>sutveckling, kan vara ett medel för att bredda k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>s<strong>en</strong>bland de anställda.<strong>Heldelprojektet</strong> är <strong>en</strong> särskild utmaning m<strong>en</strong> också <strong>en</strong> särskild stimulans förhandikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. Verksamhet<strong>en</strong> präglas av ett flertal <strong>om</strong>råd<strong>en</strong> s<strong>om</strong> kräverpersonal med särskild k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>s (för att arbeta med psykiskt funktionshindrade,utvecklingsstörda <strong>och</strong> personer med flerfunktionella handikapp). Detta innebärockså att det måste finnas <strong>en</strong> yttersta gräns beträffande personal<strong>en</strong>s rörlighet,m<strong>en</strong>ar avdelningschef<strong>en</strong> för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. 114Vid sidan av <strong>Heldelprojektet</strong> pågår också ett försök med vikariesamordnings<strong>om</strong> övergår i löpande drift från <strong>och</strong> med slutet på november 2003. Tidigare haring<strong>en</strong> samordning funnits mellan <strong>en</strong>heterna, utan vikarierna fick vända sig tillrespektive arbetsledare. Idag har äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> sin vikariesamordning <strong>och</strong>handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> sin. De vikarier s<strong>om</strong> tillhör respektive pool får <strong>en</strong> introduktions<strong>om</strong> gör att de ska kunna jobba på vilk<strong>en</strong> <strong>en</strong>het s<strong>om</strong> helst in<strong>om</strong>äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> eller handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. 115D<strong>en</strong> ökade rörlighet i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong> bland personal<strong>en</strong> är likaväl s<strong>om</strong> personalpool<strong>en</strong>ett teck<strong>en</strong> på socialtjänst<strong>en</strong>s planering för flexibilitet. Vikariepool<strong>en</strong> <strong>och</strong>d<strong>en</strong> geografiska rörlighet<strong>en</strong> bland personal<strong>en</strong> s<strong>om</strong> ingår i ”fyrklövrarna” ärexempel på hur vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsarbetet organiseras för att resurserna ska kunnautnyttjas så flexibelt s<strong>om</strong> möjligt. Att ha <strong>en</strong> vikariepool med personal s<strong>om</strong> ”kanarbeta vars<strong>om</strong>helst” innebär att ”kundanpassade” resurser kan överföras när <strong>och</strong>dit de bäst behövs. I d<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> kopierar socialtjänst<strong>en</strong> industrins filosofi <strong>och</strong>praktik <strong>om</strong> ”just in time” <strong>och</strong> ”lean production”. Att organisera arbetet på dettasätt har att göra med k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s krympande resurser. D<strong>en</strong> ansträngda budget<strong>en</strong>innebär att ett effektivt resursutnyttjande är ett måste. Ökad rörlighet i tid <strong>och</strong><strong>rum</strong> kan också ses s<strong>om</strong> <strong>en</strong> ”regel” s<strong>om</strong> de anställda måste lära sig att följa <strong>och</strong> påsikt inkorporera i praxis.Varför är rörlighet<strong>en</strong> mellan <strong>en</strong>heterna låg?Under gruppintervjuerna med personal in<strong>om</strong> handikapp- <strong>och</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>framk<strong>om</strong>mer <strong>en</strong> del synpunkter på arbetsplatsrotation <strong>och</strong> följderna av d<strong>en</strong>na.Man m<strong>en</strong>ar att det finns fördelar sås<strong>om</strong> <strong>om</strong>växling i arbetet, möt<strong>en</strong> med nyamänniskor <strong>och</strong> lärande s<strong>om</strong> kan ge de anställda <strong>en</strong> nytändning. M<strong>en</strong> det finnsockså <strong>en</strong> risk att <strong>en</strong>gagemanget minskar när man splittrar upp arbetet på flera113 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-26.114 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, 2004-03-26.115 Lars-Gunnar Bergman, projektledare <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11. Se äv<strong>en</strong> Eriksson,Gunnar (2003-08-20), Förändringar av projektarbetet med vikariehantering<strong>en</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun,Socialtjänst<strong>en</strong>, samt Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), a a s 6.28
arbetsplatser <strong>och</strong> flera vårdtagare. Kontinuitet i relationerna, både mellan personal<strong>och</strong> mellan personal <strong>och</strong> vårdtagare, är viktigt för att arbetet ska fungera. 116Det kan också vara svårt att matcha k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>ser då man ska täcka upp förvarandra. Ett exempel s<strong>om</strong> nämns är mötet med dem<strong>en</strong>ta människor s<strong>om</strong> kräveratt personal<strong>en</strong> besitter särskilda kunskaper. Ett av arbetslag<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ar att mansaknar insatser för vidareutbildning s<strong>om</strong> gör att man har kunskap<strong>en</strong> att arbetain<strong>om</strong> olika verksamheter. 117K<strong>om</strong>revs rapporter visar att d<strong>en</strong> geografiska rörlighet<strong>en</strong> mellan <strong>en</strong>heter <strong>och</strong>arbetslag är begränsad. En viss ökad rörlighet har noterats på större arbetsplatser,in<strong>om</strong> ”huset”. Mellan hus<strong>en</strong> är rörlighet<strong>en</strong> fortsatt låg. En viss ökad rörlighet harockså registrerats vid arbets<strong>en</strong>heter s<strong>om</strong> slagits samman. 118D<strong>en</strong> låga rörlighet<strong>en</strong> mellan <strong>en</strong>heter kan betraktas ur flera synvinklar. D<strong>en</strong> kanvara effekt<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> låga rörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong> <strong>och</strong> ovanan vid att bytaarbetsplats. D<strong>en</strong> kan också vara uttrycket för solidariska val av tjänstgöringsgrader<strong>och</strong> att arbetstagarna fördelar tjänsterna mellan sig så att alla har jobb <strong>och</strong>personalgrupp<strong>en</strong> kan behållas intakt.Det kan också vara så att <strong>en</strong> pressad arbetssituation blir mindre pressande <strong>om</strong>man ”vet var man har varandra”. I ett sådant läge är det inte otänkbart att manvärderar kontinuitet i relationerna högre än de förändringar s<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma avökad rörlighet mellan <strong>en</strong>heterna. Slutlig<strong>en</strong> kan d<strong>en</strong> låga rörlighet<strong>en</strong> betraktas s<strong>om</strong>ett teck<strong>en</strong> på att de anställda ännu inte inkorporerat <strong>och</strong> anammat detta sätt atthandla (det vill säga att vara rörlig i <strong>rum</strong>met) s<strong>om</strong> något <strong>om</strong>edelbart <strong>och</strong>självklart. Rörlighet<strong>en</strong> har (ännu) inte blivit <strong>en</strong> del av de anställdas förgivettagna.Övertalighet, solidaritet <strong>och</strong> schemaläggningEnligt K<strong>om</strong>revs delrapporter har vissa arbetslag <strong>en</strong> mer skeptisk hållningg<strong>en</strong>temot projektet. En ökning eller minskning av tjänstgöringsgrad<strong>en</strong> totalt settin<strong>om</strong> arbetsgrupp<strong>en</strong> medför <strong>en</strong>ligt informanterna i huvudsak negativa konsekv<strong>en</strong>ser.Här tycks också finnas ett samband med arbetsplats<strong>en</strong>s storlek, efters<strong>om</strong>dessa arbetslag i regel är mindre. 119I andra arbetslag är man mer positivt inställda <strong>och</strong> g<strong>en</strong>erellt är dessa arbetslagstörre. Det krävs arbetslag <strong>om</strong> 10 personer eller fler för att möjlighet<strong>en</strong> attförändra sin sysselsättningsgrad <strong>och</strong> påverka sin arbetstid ska kunna nyttjas s<strong>om</strong>116 Agneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, 2004-03-26.117 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, 2004-08-17. Hemtjänstgrupp, 2004-08-27.Dem<strong>en</strong>sbo<strong>en</strong>de, januari 2005. Se äv<strong>en</strong> Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation <strong>Heldelprojektet</strong> Piteå,Konfer<strong>en</strong>s Piteå Havsbad 2004-04-27 - 2004-04-29.118 Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2003), Uppföljning <strong>och</strong> utvärdering av <strong>Heldelprojektet</strong>,delrapport 1, K<strong>om</strong>rev, s 7-8. Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2005), Uppföljning <strong>och</strong>utvärdering av <strong>Heldelprojektet</strong>, delrapport 2, K<strong>om</strong>rev, s 8.119 Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2003), a a s 7-8. Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika(2005), a a s 8.29
det är tänkt. Det är också på de större arbetsplatserna s<strong>om</strong> man kan se <strong>en</strong> vissökad rörlighet. 120Att individuella scheman <strong>och</strong> övertalighet också är kopplat till bland annatsolidaritet<strong>en</strong> med övriga i arbetslaget blir tydligt av <strong>en</strong> av K<strong>om</strong>revs delrapporter:Det finns idag medarbetare s<strong>om</strong> inte arbetar <strong>en</strong>ligt eget önskemål. Deuppger att de ser till arbetslagets bästa <strong>och</strong> känner sig illa till mods <strong>om</strong> deanting<strong>en</strong> går upp i tjänstgöringsgrad <strong>och</strong> orsakar att någon måste lämnagrupp<strong>en</strong>, eller går ner i tjänstgöringsgrad <strong>och</strong> orsakar att arbetslaget fårökad arbetsbelastning. 121Vad s<strong>om</strong> utlovats från arbetsgivar<strong>en</strong>s sida har inte blivit verklighet för depersoner s<strong>om</strong> med hänsyn till exempelvis arbetsplats<strong>en</strong>s storlek inte har möjlighetatt välja. Solidaritet<strong>en</strong> in<strong>om</strong> arbetslaget är på gott <strong>och</strong> ont; det finns s<strong>om</strong> synes <strong>en</strong>risk att d<strong>en</strong> tvingar fram “val” s<strong>om</strong> är rationella för grupp<strong>en</strong>, inte för individ<strong>en</strong>.Det framgår av gruppintervjuerna att schemaläggning<strong>en</strong> <strong>och</strong> <strong>diskussion</strong>ernakring d<strong>en</strong>na tar mycket tid i anspråk, tid s<strong>om</strong> man annars m<strong>en</strong>ar kunde ägnas åtvårdtagarna. 122 Personal<strong>en</strong>s beskrivningar går ut på att det är svårt att få alla bitaratt gå ihop; schema, budget, vikariebehovet, att pussla med andra grupper för attfå ihop tillräckligt många ”skallar” <strong>och</strong> så vidare. 123Äv<strong>en</strong> arbetsledarna m<strong>en</strong>ar att det är ett tidskrävande arbete att få schemat attgå ihop, efters<strong>om</strong> det är återk<strong>om</strong>mande <strong>och</strong> föränderligt från period till period.Schemats föränderlighet ökar trycket på arbetsledar<strong>en</strong> s<strong>om</strong> måste hålla ordning påhur många s<strong>om</strong> arbetar under varje period, hur mycket <strong>och</strong> vilka s<strong>om</strong> ev<strong>en</strong>tuelltmåste flytta till <strong>en</strong> annan grupp i huset eller <strong>om</strong>rådet, till vikariepool<strong>en</strong> eller sägasupp. Efters<strong>om</strong> så mycket tid går åt till schemaplanering <strong>och</strong> efters<strong>om</strong> det blivit <strong>en</strong>del av arbetet <strong>och</strong> vardag<strong>en</strong>, efterfrågar man tid s<strong>om</strong> reserveras för dettaarbete. 124Arbetsledarna m<strong>en</strong>ar att schema<strong>diskussion</strong>erna bidrar till ett gott klimat <strong>och</strong>ökar förståels<strong>en</strong> för andra delar av verksamhet<strong>en</strong>, exempelvis koppling<strong>en</strong> mellanbudget, schema <strong>och</strong> vårdtagare. Kunskap<strong>en</strong> <strong>om</strong> helhet<strong>en</strong> ökar hos var <strong>och</strong> <strong>en</strong>. 125Andra vittnar <strong>om</strong> konflikter i samband med schemaläggning<strong>en</strong>. 126 Två avarbetslag<strong>en</strong> poängterar också att det är arbetet <strong>och</strong> verksamhet<strong>en</strong>s ekon<strong>om</strong>i s<strong>om</strong>120 Ibid.121 Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2003), a a s 7.122 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 1, 2004-08-17. Hemtjänstgrupp, 2004-08-24. Seäv<strong>en</strong> Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2003), a a s 16 ff.123 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation <strong>Heldelprojektet</strong> Piteå, Konfer<strong>en</strong>s Piteå Havsbad 2004-04-27 -2004-04-29.124 Ibid.125 Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation <strong>Heldelprojektet</strong> Piteå, Konfer<strong>en</strong>s Piteå Havsbad 2004-04-27 -2004-04-29. Hemtjänstgrupp, 2003-11-11.126 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 2, 2004-08-17.30
styr schemaläggning<strong>en</strong>, inte de anställdas önskemål <strong>om</strong> tjänstgöringsgrader <strong>och</strong>arbetstider. 127Arbetslag<strong>en</strong> har olika förutsättningar att få modell<strong>en</strong> att fungeraI det följande redovisas tre exempel s<strong>om</strong> visar på att arbetslag<strong>en</strong> har olika förutsättningaratt få Heldelmodell<strong>en</strong> att fungera. Exempl<strong>en</strong> är hämtade från olikaverksamheter, med skilda organisatoriska <strong>och</strong> storleksmässiga förutsättningar. Dearbetslag s<strong>om</strong> redovisas befinner sig i olika faser av g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet.S<strong>om</strong> redan nämnts måste arbetslag<strong>en</strong> lära sig att tänka <strong>och</strong> handla nytt. Deanställda måste bli rörliga i både tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>, <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> geografiskarörlighet<strong>en</strong> följer arbetsrotation s<strong>om</strong> i sin tur ska främja k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>sutveckling<strong>en</strong>bland personal<strong>en</strong>. Förutsättningarna för arbetslag<strong>en</strong>s arbete med Heldelmodell<strong>en</strong>ser emellertid olika ut, <strong>och</strong> man skulle därför kunna hävda att det råder <strong>en</strong>geografiskt ojämn lärandeprocess bland arbetslag<strong>en</strong>.Äldrebo<strong>en</strong>detExemplet Äldrebo<strong>en</strong>det, där sju arbetslag arbetar 128 , tyder på att arbetsplats<strong>en</strong>sstorlek har betydelse för möjligheterna att g<strong>en</strong><strong>om</strong>föra <strong>Heldelprojektet</strong>s idéer påett för de anställda godtagbart sätt. På Äldrebo<strong>en</strong>det kan övertalig personal fyllaut schemaluckor i samma eller i något annat arbetslag på arbetsplats<strong>en</strong>. 129En annan faktor med betydelse för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet är att många på Äldrebo<strong>en</strong>detsedan tidigare varit inskolade i att göra individuella scheman. Ettfungerande samarbete, <strong>en</strong> fungerande k<strong>om</strong>munikation in<strong>om</strong> arbetslaget <strong>och</strong> attvar <strong>och</strong> <strong>en</strong> tar ansvar är också nödvändiga förutsättningar för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet. 130Äv<strong>en</strong> k<strong>om</strong>munikation med personal från andra arbetslag kan vara av vikt, blandannat för koordinering<strong>en</strong> av övertalig personal. 131Arbetsplats<strong>en</strong>s storlek <strong>och</strong> det faktum att övertalig personal inte behöverlämna huset har sannolikt <strong>en</strong> välgörande effekt på arbetsplats<strong>en</strong>s klimat. Attarbetsplats<strong>en</strong> är stor med ett förhållandevis stort antal anställda innebär ocksåbättre möjligheter för de anställda att önska arbetstider <strong>och</strong> tjänstgöringsgrader påett sätt s<strong>om</strong> passar både verksamhet<strong>en</strong>, arbetslaget <strong>och</strong> individ<strong>en</strong>.Hemtjänstgrupp<strong>en</strong>Specifikt för hemtjänst<strong>en</strong> är att budget<strong>en</strong> löper månadsvis <strong>och</strong> hemstjänsttimmarbeviljas allt efter vilka behov s<strong>om</strong> finns. Behovet av arbetskraft kan variera från127 Hemtjänstgrupp, 2004-08-24. Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 1, 2004-08-17.128 Äldrebo<strong>en</strong>de, 2003-11-12.129 Äldrebo<strong>en</strong>de, 2003-11-12.130 Äldrebo<strong>en</strong>de, 2003-11-12. Äldrebo<strong>en</strong>de, grupp 2, 2004-09-17.131 Äldrebo<strong>en</strong>de, grupp 1, 2004-08-26.31
månad till månad vilket innebär att hemtjänst<strong>en</strong> är speciellt ”skakig”. D<strong>en</strong> rörligabudget<strong>en</strong> ställer krav både på flexibilitet <strong>och</strong> snabbhet. 132I hemtjänstgrupp<strong>en</strong> hade alla önskemål <strong>om</strong> att arbeta heltid, vilket innebar atttvå personer fick byta arbetsplats efters<strong>om</strong> deras arbetstider nu fylldes ut av deandra. Hemtjänstgrupp<strong>en</strong> vittnar <strong>om</strong> turbul<strong>en</strong>s i samband med införandet avHeldelmodell<strong>en</strong> <strong>och</strong> särskilt i samband med d<strong>en</strong> uppk<strong>om</strong>na övertalighet<strong>en</strong>.Grupp<strong>en</strong> säger sig ha blivit bättre både på att önska (solidariskt) <strong>och</strong> på att jämkasamman tiderna. 133Familjesituation<strong>en</strong> ser i stort sett likadan ut bland de anställda, vilket påverkararbetet med schemaläggning<strong>en</strong>. Ing<strong>en</strong> har längre små barn vilket gör att ing<strong>en</strong>heller gärna tar kvällspass. 134Exemplet med hemtjänstgrupp<strong>en</strong> visar på de svårigheter ett litet arbetslag in<strong>om</strong>hemtjänst<strong>en</strong> kan stöta på i samband med införandet av Heldelmodell<strong>en</strong>. I principställs man inför valet mellan att fördela tjänsterna mellan sig så att alla har arbete<strong>och</strong> arbetslaget förblir intakt eller att ta d<strong>en</strong> tjänstgöringsgrad s<strong>om</strong> man självönskar. D<strong>en</strong> rörliga budget<strong>en</strong> innebär att detta kan bli <strong>en</strong> återk<strong>om</strong>mandevalsituation.Gruppbo<strong>en</strong>det för psykiskt handikappadeGruppbo<strong>en</strong>det är ett av tre bo<strong>en</strong>d<strong>en</strong> s<strong>om</strong> ingår i <strong>en</strong> så kallad treklöver. Arbetsplatsernaär utspridda geografiskt m<strong>en</strong> ska fungera s<strong>om</strong> <strong>en</strong> <strong>en</strong>het. Vid behov kanpersonal<strong>en</strong> gå runt mellan <strong>en</strong>heterna. Bland personal<strong>en</strong> på samtliga arbetsplatserfinns fler personer anställda (med olika tjänstgöringsgrader) än det finnstjänster. 135Heltidstjänsterna är mycket uppskattade <strong>och</strong> anses vara <strong>en</strong> trygghet. Baksidanär att man inte fått in rutin<strong>en</strong> med de nya schemana. Att göra dessa tar mycket tidfrån verksamhet<strong>en</strong>. 136 Att ge <strong>och</strong> ta i samband med schemaläggning<strong>en</strong> är intealltid självklart, <strong>och</strong> <strong>en</strong> del konflikter har förek<strong>om</strong>mit. 137 De anställda uppleverockså att de, delvis s<strong>om</strong> <strong>en</strong> följd av konflikterna, är styrda av traditionella ”turer”,det vill säga arbetspass vari ingår specifika arbetsuppgifter. 138 Personal<strong>en</strong> harkänt sig övergiv<strong>en</strong> av ledning<strong>en</strong> <strong>och</strong> varit frustrerade över att inte få besked <strong>om</strong>hur man ska gå tillväga med schemaläggning<strong>en</strong>. 139132 Hemtjänstgrupp, 2003-11-11.133 Hemtjänstgrupp, 2003-11-11.134 Hemtjänstgrupp, 2003-11-11.135 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, 2003-11-12.136 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, 2003-11-12.137 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 2, 2004-08-17.138 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, 2003-11-12. Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade,grupp 2, 2004-08-17.139 Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 2, 2004-08-17.32
Exemplet med gruppbo<strong>en</strong>det visar återig<strong>en</strong> på de hinder ett litet arbetslag kanstöta på i samband med <strong>Heldelprojektet</strong>. Svårigheter <strong>och</strong> konflikter i sambandmed schemaläggning<strong>en</strong>, innebär att man kör fast i traditionella turer.Vilka faktorer har betydelse för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet i arbetslag<strong>en</strong>?Nedan listas ett antal faktorer s<strong>om</strong> sannolikt påverkar g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet i arbetslag<strong>en</strong>.Faktorerna kan i många fall inte isoleras från varandra, utan samspelarsnarare.• Arbetsplats<strong>en</strong>s storlek. Det verkar s<strong>om</strong> att arbetsplats<strong>en</strong>s storlek harbetydelse för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet. Arbetsplats<strong>en</strong>s storlek <strong>och</strong> ett större antalanställda medför förvisso fler ”skallar” att hålla reda på m<strong>en</strong> ger i g<strong>en</strong>gäld<strong>en</strong> större flexibilitet i samband med schemaläggning. På <strong>en</strong> störrearbetsplats blir samarbetsklimatet <strong>och</strong> atmosfär<strong>en</strong> god, efters<strong>om</strong>personalstyrkans storlek ger <strong>en</strong> större flexibilitet <strong>och</strong> fler möjligheter attjämka samman scheman på ett för individerna (personal<strong>en</strong>)tillfredsställande sätt. Exemplet Äldrebo<strong>en</strong>det illustrerar detta förhållande.• Att arbetsplats<strong>en</strong> är geografiskt samlad i <strong>en</strong> byggnad. Om arbetsplats<strong>en</strong>både är stor <strong>och</strong> ryms i <strong>en</strong> <strong>och</strong> samma byggnad blir ev<strong>en</strong>tuell övertalighet<strong>och</strong> flyttning av personal <strong>en</strong>klare att lösa efters<strong>om</strong> personal<strong>en</strong> ändå kan”rymmas i huset”. Arbetsrotation förknippas inte med känslor av olust.Äldrebo<strong>en</strong>det utgör ett exempel på ovanstå<strong>en</strong>de.• Övertalighet. En bidragande orsak till tidskrävande <strong>och</strong> konfliktfylldaschema<strong>diskussion</strong>er verkar vara frågan <strong>om</strong> vem s<strong>om</strong> ska flytta på sig videv<strong>en</strong>tuell övertalighet. Det finns å <strong>en</strong>a sidan teck<strong>en</strong> s<strong>om</strong> tyder på att des<strong>om</strong> vid övertalighet kan tvingas flytta på sig fungerar s<strong>om</strong> br<strong>om</strong>sklossar.Å andra sidan finns det bland arbetslag<strong>en</strong> exempel s<strong>om</strong> visar på att manönskar (tjänstgöringsgrader) i solidaritet med varandra så att alla skakunna vara kvar. Oavsett vilket kan man anta att båda alternativ<strong>en</strong> orsakartidskrävande schema<strong>diskussion</strong>er. Hemtjänstgrupp<strong>en</strong> <strong>och</strong> Gruppbo<strong>en</strong>detkan nämnas s<strong>om</strong> exempel på detta.• Verksamhetsspecifika villkor. Exempel på hur detta spelar in kan hämtasfrån hemtjänst<strong>en</strong> där behovet av arbetsinsatser kan växla snabbt <strong>och</strong>budget<strong>en</strong> är rörlig. Dylika villkor påverkar schemaläggning<strong>en</strong> sås<strong>om</strong>exemplet med hemtjänstgrupp<strong>en</strong> visat.• Hur lång tid arbetslaget funnits i projektet. Förändringsarbete tar tid <strong>och</strong>arbetslag s<strong>om</strong> tillhör pionjärerna har k<strong>om</strong>mit längre än andra. Vana sedantidigare att göra individuella scheman spelar in. Det verkar dock s<strong>om</strong> attfaktorer s<strong>om</strong> till exempel arbetsplats<strong>en</strong>s <strong>och</strong> personalstyrkans storlek samtverksamhetsspecifika villkor är viktigare för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet än d<strong>en</strong> tids<strong>om</strong> arbetslaget tillbringat i projektet.33
Med all säkerhet finns också faktorer, utöver de s<strong>om</strong> listats här, s<strong>om</strong> kan tänkasha betydelse för g<strong>en</strong><strong>om</strong>förandet i arbetslag<strong>en</strong>. Exempel på detta kan varaarbetstagarnas familjesituation. Hemtjänstgrupp<strong>en</strong> pekar på att <strong>en</strong> liknandefamiljesituation, det vill säga att ing<strong>en</strong> längre har småbarn, innebär att ing<strong>en</strong>gärna tar kvällspass. Trolig<strong>en</strong> samspelar <strong>en</strong> sådan faktor med arbetsplats<strong>en</strong>s <strong>och</strong>personalstyrkans storlek. På <strong>en</strong> större arbetsplats med fler anställda har manbättre möjligheter att jämka samman schemat.Sammanfattning <strong>och</strong> slutsatserRum/ekon<strong>om</strong>i/g<strong>en</strong>usPiteås arbetsmarknad är könssegregerad samtidigt s<strong>om</strong> dess utbud innebärbegränsade valmöjligheter för både kvinnor <strong>och</strong> män. Det begränsade utbudet är<strong>en</strong> konsekv<strong>en</strong>s av Piteås position i d<strong>en</strong> interurbana konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> <strong>om</strong>arbetstillfäll<strong>en</strong> <strong>och</strong> investeringar. Rörlighet<strong>en</strong> på arbetsmarknad<strong>en</strong> är mycket lågtill följd av d<strong>en</strong> begränsade arbetsmarknad<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> <strong>rum</strong>sliga arbetsdelning<strong>en</strong> –lokalisering<strong>en</strong> av arbetstillfäll<strong>en</strong> <strong>och</strong> andra resurser - ingriper på detta sätt iformandet av vardagslivet på <strong>en</strong> bestämd plats.Massa- <strong>och</strong> pappersindustrin har av tradition spelat <strong>en</strong> viktig roll i Piteå, vilketockså har satt avtryck i såväl d<strong>en</strong> lokala id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong> s<strong>om</strong> i g<strong>en</strong>usrelationer <strong>och</strong>g<strong>en</strong>uskontrakt. Det finns dock t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser s<strong>om</strong> pekar mot att männ<strong>en</strong>sarbetsmarknad befinner sig i kris. En stor andel unga män är arbetslösa. Småföretag<strong>en</strong>i Piteå är bero<strong>en</strong>de av de internationella storföretag<strong>en</strong>s ordrar, vilketgör männ<strong>en</strong>s arbetsmarknad m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> sårbar. Här finns också <strong>en</strong>koppling till kvinnornas arbetsmarknad i det att off<strong>en</strong>tlig tjänsteproduktion äravhängig av k<strong>om</strong>munala skatteintäkter. En förlust av arbetstillfäll<strong>en</strong> in<strong>om</strong>industrin innebär minskat skatteunderlag, vilket i sin tur kan påverka d<strong>en</strong>kvinnod<strong>om</strong>inerade vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgssektorn.Fler män än kvinnor p<strong>en</strong>dlar till andra närbelägna arbetsmarknader, sås<strong>om</strong>exempelvis Luleå. Kvinnornas arbetsmarknad kan därför sägas vara än merbegränsad än männ<strong>en</strong>s. Kvinnorna är g<strong>en</strong>erellt mer lokalt bundna efters<strong>om</strong> såvälavlönat s<strong>om</strong> oavlönat <strong>om</strong>sorgsarbete måste utföras ”på plats”. Om man ser tillPiteås arbetsmarknad är det inte svårt att föreställa sig att ett deltidsarbete ärbättre än inget arbete alls. Deltider kan i ett sammanhang s<strong>om</strong> Piteå betraktas intebara s<strong>om</strong> ett medel för arbetsgivar<strong>en</strong> att hantera arbetstoppar, utan också s<strong>om</strong> ettverktyg för att fördela arbetstillfäll<strong>en</strong>. I d<strong>en</strong> nuvarande dec<strong>en</strong>traliseradek<strong>om</strong>munala organisation<strong>en</strong> <strong>och</strong> i <strong>och</strong> med <strong>Heldelprojektet</strong> är det emellertid intearbetsgivar<strong>en</strong> s<strong>om</strong> fördelar arbetstillfäll<strong>en</strong>a, utan det är de anställda själva s<strong>om</strong> isolidaritet med varandra ska göra detta.Heldelmodell<strong>en</strong>s lösning med heltidstjänster, flexibla tjänstgöringsgrader <strong>och</strong>egna schemarader kan betraktas s<strong>om</strong> ett uttryck för både g<strong>en</strong>usrelationer <strong>och</strong> d<strong>en</strong>34
lokala struktur<strong>en</strong>. Rum, ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> g<strong>en</strong>us utgör tre hörnst<strong>en</strong>ar i dettasammanhang. För<strong>en</strong>klat kan detta uttryckas s<strong>om</strong> att <strong>rum</strong>mets roll blir synligtbland annat g<strong>en</strong><strong>om</strong> hur arbetsmarknad<strong>en</strong> ser ut, det vill säga off<strong>en</strong>tlig sektors <strong>och</strong>massa- <strong>och</strong> pappersindustrins d<strong>om</strong>inans s<strong>om</strong> arbetsgivare. Omvärldsbero<strong>en</strong>det<strong>och</strong> det därmed definierade handlingsutrymmet för både k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> <strong>och</strong>näringslivet tydliggör d<strong>en</strong> globala ekon<strong>om</strong>ins roll. G<strong>en</strong>usrelationernas betydelseframgår bland annat av arbetsdelning<strong>en</strong> mellan kön<strong>en</strong>. Rum, ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> g<strong>en</strong>usöverlappar <strong>och</strong> griper in i varandra. Det är därför inte självklart vart gränsernaska dras för att avgöra vad s<strong>om</strong> är vad.D<strong>en</strong> demografiska utveckling<strong>en</strong> <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mun<strong>en</strong>s nuvarande samt framtidaekon<strong>om</strong>iska situation gör det nödvändigt att klara personalförsörjning<strong>en</strong>. D<strong>en</strong>könssegregerade arbetsmarknad<strong>en</strong>, s<strong>om</strong> kanske delvis kan betraktas s<strong>om</strong> <strong>en</strong> följdav att arbetsmarknad<strong>en</strong> till sitt innehåll är begränsad, samt p<strong>en</strong>dlingsmönstr<strong>en</strong> ger<strong>en</strong> antydan <strong>om</strong> exist<strong>en</strong>s<strong>en</strong> av ett g<strong>en</strong>uskontrakt s<strong>om</strong> gör gällande att kvinnornahar huvudansvar för det reproduktiva arbetet. Att kvinnan kan välja lägretjänstgöringsgrader <strong>och</strong> anpassa schemat efter exempelvis barn<strong>en</strong>s aktiviteterverkar för att bevara g<strong>en</strong>uskontraktet.Samtidigt har kvinnorna nu möjlighet att arbeta heltid, <strong>en</strong> möjlighet s<strong>om</strong>sammanfaller med <strong>en</strong> situation då männ<strong>en</strong> i högre utsträckning än kvinnorna ärarbetslösa. Man kan fundera över hur detta k<strong>om</strong>mer att påverka könsrollerna?K<strong>om</strong>mer kvinnan att byta plats med mann<strong>en</strong> s<strong>om</strong> huvudförsörjare? K<strong>om</strong>mer flermän att ta ett vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsarbete? Hur utveckling<strong>en</strong> k<strong>om</strong>mer att se utavgörs av Piteås förmåga att konkurrera med andra platser <strong>om</strong> olika sortersinvesteringar. Kanske skapas på sikt nya ”manliga” arbet<strong>en</strong>? Klart är emellertidatt g<strong>en</strong>usrelationerna påverkas av d<strong>en</strong> lokala struktur<strong>en</strong>, <strong>och</strong> vice versa; d<strong>en</strong>lokala struktur<strong>en</strong> påverkas av g<strong>en</strong>usrelationerna.Mekanismer bak<strong>om</strong> <strong>Heldelprojektet</strong>Piteå har, i likhet med ett flertal andra k<strong>om</strong>muner, <strong>en</strong> åldrande befolkning. Närandel<strong>en</strong> äldre ökar samtidigt s<strong>om</strong> andel<strong>en</strong> förvärvsarbetande minskar stårk<strong>om</strong>mun<strong>en</strong> inför krympande skatteunderlag <strong>och</strong> svårigheter att finansieravälfärdstjänsterna, däribland äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. Att klara personalförsörjning<strong>en</strong> utanatt kostnaderna sk<strong>en</strong>ar iväg blir då ett måste.En annan faktor s<strong>om</strong> trolig<strong>en</strong> spelat <strong>en</strong> viktig roll bak<strong>om</strong> sjösättandet av<strong>Heldelprojektet</strong> är hotet <strong>om</strong> att AF ska börja hänvisa deltidsarbetslösa till arbetepå annan ort. För att behålla d<strong>en</strong> utbildade <strong>och</strong> erfarna arbetskraft<strong>en</strong> lokalt har deanställda erbjudits Heldelmodell<strong>en</strong>s lösning med heltidstjänster, egna schemarader<strong>och</strong> flexibla tjänstgöringsgrader i utbyte mot flexibilitet i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>.Möjlighet<strong>en</strong> att deltidsstämpla har stängts <strong>och</strong> AF behöver inte anvisa sökandetill andra orter. Antalet registrerade deltidsarbetslösa har minskat <strong>och</strong> de deltidsstämplandes<strong>om</strong> önskar gå upp i tid behöver inte byta arbete, flytta eller p<strong>en</strong>dla.35
Efters<strong>om</strong> Heldelmodell<strong>en</strong>, med kravet på oförändrad budget, utgår från att allaanställda inte ska ha heltidstjänster samtidigt, fortsätter deltiderna. I <strong>och</strong> meddetta vidmakthålls deltidsarbetet i någon m<strong>en</strong>ing s<strong>om</strong> norm<strong>en</strong> in<strong>om</strong> vård- <strong>och</strong><strong>om</strong>sorg, m<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> skillnad<strong>en</strong> att de anställda nu själva kan välja sinatjänstgöringsgrader.De anställdas valmöjligheter när det gäller scheman <strong>och</strong> tjänstgöringsgradervarierar dock bero<strong>en</strong>de på bland annat familjesituation, hushållsekon<strong>om</strong>i, hälsasamt arbetsplats<strong>en</strong>s storlek, ålderssammansättning, ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> kultur. Enk<strong>om</strong>plex <strong>och</strong> föränderlig kontext, där också männ<strong>en</strong>s arbetsmarknad ingår, avgörsåledes respektive kvinnas möjligheter eller hinder.Förändring av praxis – kollektivt lärandeD<strong>en</strong> situation s<strong>om</strong> Piteå befinner sig i är långt ifrån unik. En majoritet avk<strong>om</strong>munerna torde få bekymmer med personalförsörjning <strong>och</strong> med att finansieraproduktion<strong>en</strong> av välfärdstjänster framöver. Vid sidan av de mer eller mindrekonstanta problem s<strong>om</strong> förknippas med åldersstruktur<strong>en</strong>, ingår k<strong>om</strong>munerna idagi <strong>en</strong> global ekon<strong>om</strong>i s<strong>om</strong> kräver snabba <strong>om</strong>ställningar både in<strong>om</strong> näringsliv <strong>och</strong>off<strong>en</strong>tlig förvaltning. Sammantaget innebär d<strong>en</strong>na situation att k<strong>om</strong>munernatvingas att agera s<strong>om</strong> rationella företag. Med detta följer kontinuerligaförbättringar av organisationsstrukturer, produktionsprocesser <strong>och</strong> liknande - medandra ord krävs förändring av praxis g<strong>en</strong><strong>om</strong> kollektivt lärande.I Piteå <strong>och</strong> i samband med <strong>Heldelprojektet</strong> regisseras detta kollektiva lärandebåde i <strong>och</strong> av styrgrupp<strong>en</strong>. I styrgrupp<strong>en</strong> finns arbetsmarknad<strong>en</strong>s parter repres<strong>en</strong>terade<strong>och</strong> i detta fo<strong>rum</strong> sker <strong>en</strong> lärande dialog där man försöker sätta sig in ivarandras perspektiv <strong>och</strong> finna partsgem<strong>en</strong>samma lösningar. Det är i styrgrupp<strong>en</strong>s<strong>om</strong> beslut fattas <strong>om</strong> bland annat informationsspridning i olika former för atterhålla <strong>en</strong> bred förankring av projektet bland arbetslag<strong>en</strong>. Informationsspridning<strong>och</strong> bred förankring är <strong>en</strong> förutsättning för det kollektiva lärandet <strong>och</strong> för attförändra arbetslag<strong>en</strong>s praxis vad gäller scheman, turer, arbetslagetssammansättning samt de anställdas rörlighet i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong>. Varje arbetslag s<strong>om</strong>går in i <strong>Heldelprojektet</strong> arbetar mer eller mindre självständigt medimplem<strong>en</strong>tering<strong>en</strong> av projektets idéer m<strong>en</strong> har samtidigt getts tillfäll<strong>en</strong> att utbytaerfar<strong>en</strong>heter <strong>och</strong> idéer med andra arbetslag.I Piteå vill arbetsgivar<strong>en</strong> att personal<strong>en</strong> ska vara rörlig i tid <strong>och</strong> <strong>rum</strong> för ettmaximerat resursutnyttjande. Det finns också förhoppningar <strong>om</strong> att ökadgeografisk rörlighet ska bidra till verksamhetsutveckling. Nya grupper tillk<strong>om</strong>merin<strong>om</strong> handikapp- <strong>och</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, vilket betyder att krav<strong>en</strong> påpersonal<strong>en</strong>s kunskaper ökar. Vid sidan av traditionell k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>sutveckling kanlärande också ske g<strong>en</strong><strong>om</strong> arbetsrotation.Vikariepool<strong>en</strong> <strong>och</strong> rörlighet<strong>en</strong> mellan handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>s fyrklövrar ärexempel på hur vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsarbetet organiseras för att personalresurserna36
ska kunna utnyttjas så flexibelt s<strong>om</strong> möjligt. Tank<strong>en</strong> är att överanställningar ellernumerisk flexibilitet ska ersättas med vad s<strong>om</strong> kan kallas <strong>en</strong> tid<strong>rum</strong>slig <strong>och</strong>funktionell flexibilitet, det vill säga personal<strong>en</strong> måste ha <strong>en</strong> bred k<strong>om</strong>pet<strong>en</strong>s <strong>och</strong>kunna överföras till <strong>en</strong>heter där deras arbetsinsats behövs just nu. Piteåssocialförvaltning kan därför sägas ha anpassat företeelser s<strong>om</strong> produktion ”justin-time”<strong>och</strong> ”lean production” till vård- <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgssektorn.Rörlighet<strong>en</strong> mellan <strong>en</strong>heterna är dock än så länge låg. Det är framförallt påstörre arbetsplatser s<strong>om</strong> <strong>en</strong> viss ökad rörlighet kan noteras. D<strong>en</strong> låga rörlighet<strong>en</strong>kan vara ett teck<strong>en</strong> på att de anställda ”önskar” schemarader <strong>och</strong>tjänstgöringsgrader i solidaritet med varandra så att arbetslaget förblir intakt.Arbetslag<strong>en</strong> har också olika möjligheter att få Heldelmodell<strong>en</strong> att fungera på ettför de anställda tillfredsställande sätt, varför man kanske kan tala <strong>om</strong> detkollektiva lärandet s<strong>om</strong> geografiskt ojämnt.<strong>Heldelprojektet</strong> <strong>och</strong> det återk<strong>om</strong>mande arbetet med schemana innebär <strong>en</strong> ökadbelastning på bland annat arbetsledarna. Schemaläggning<strong>en</strong> är upp<strong>en</strong>barlig<strong>en</strong> etttidskrävande arbete <strong>och</strong> utgör <strong>en</strong> ny rutin s<strong>om</strong> ska utföras in<strong>om</strong> ram<strong>en</strong> förangiv<strong>en</strong> budget.Några ord <strong>om</strong> AF:s rörlighetsbegrepp <strong>och</strong> regionala konsekv<strong>en</strong>serAF:s rörlighetsbegrepp fungerar s<strong>om</strong> ett verktyg för att ”tvinga” arbetssökande<strong>och</strong> arbetsgivare att bryta invanda föreställningar <strong>om</strong> yrkesid<strong>en</strong>titet <strong>och</strong>arbetsmarknad<strong>en</strong>s storlek. Rörlighetsbegreppet kan betraktas s<strong>om</strong> både <strong>en</strong> effekt<strong>och</strong> ett uttryck för övergång<strong>en</strong> från ett fordistiskt produktionssystem till ettpostfordistiskt produktionssystem. Det handlar <strong>om</strong> att inskriva flexibilitet <strong>och</strong>kontinuerlig förändring i människors medvetande. Ett samhälle <strong>och</strong> <strong>en</strong> ekon<strong>om</strong>is<strong>om</strong> förutsätter flexibla individer krockar emellertid med ett vardagsliv s<strong>om</strong>bygger på delvis andra premisser. Exempelvis uppstår konflikter mellanidealbild<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> rörlige, flexible arbetstagar<strong>en</strong> <strong>och</strong> d<strong>en</strong> lokalt bundnamänniskan.Rimlig<strong>en</strong> får AF:s rörlighetsbegrepp olika konsekv<strong>en</strong>ser för olika grupper avarbetslösa i skilda delar av landet. Branschbyte är exempelvis inte ett alternativ iPiteå, återstår alltså att röra på sig. För deltidsarbetslösa kvinnor skulle dettakunna innebära längre resor till arbetet. M<strong>en</strong> <strong>om</strong> kvinnorna också har ansvar förhem <strong>och</strong> barn, väljer kanske dessa att k<strong>om</strong>p<strong>en</strong>sera längre resor med lägretjänstgöringsgrader (”frivilligt” deltidsarbete) <strong>och</strong> vinst<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> ökaderörlighet<strong>en</strong> går därmed förlorad.37
Käll- <strong>och</strong> litteraturförteckningLitteraturAmin, Ash & Thrift, Nigel (1997), Globalization, socio-econ<strong>om</strong>ics, territoriality, iLee,Rogers & Wills, Jane, Geographies of econ<strong>om</strong>ies, Arnold, London.Andersson, André et al. (1994), Småföretagande i Piteå. Några exempel, i Hogdal, Jon& Öhman (red), Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiskainstitution<strong>en</strong>, Uppsala universitet.Andersson, J<strong>en</strong>ny (2005), Kunskapsöversikt kring arbetskraftsutbud <strong>och</strong> rörlighet,Arbetslivsrapport nr 2005:22, Arbetslivsinstitutet. Stockholm.Andersson, Roger et al. (1987), Maktutbredning<strong>en</strong>. Om resurser <strong>och</strong> bero<strong>en</strong>d<strong>en</strong> iSveriges k<strong>om</strong>muner, Forskargrupp<strong>en</strong> för studier av k<strong>om</strong>munala bero<strong>en</strong>deförhålland<strong>en</strong>,Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala universitet.Berger, Magnus et al (1994), K<strong>om</strong>posit- ett framtidsalternativ?, i Hogdal, Jon & Öhman(red), Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>,Uppsala universitetBorja, Jordi & Castells, Manuel (1997), Local and Global. Managem<strong>en</strong>t of Cities in theInformation Age, Earthscan Publications Ltd, London.Danerlöv, Klas & Danielsson, Magnus (1994), Piteå <strong>och</strong> det “gröna guldet”. Enindustri i <strong>om</strong>vandling?, i Hogdal, Jon & Öhman (red), Samhällsgeografiska studier iPiteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala universitet.Dick<strong>en</strong>, Peter (1992), Global Shift. The Internationalization of Econ<strong>om</strong>ic Activity,andra upplagan, Paul Chapman Publishing Ltd, London.D<strong>och</strong>erty, Peter (1996), Läroriket – vägar <strong>och</strong> vägval i <strong>en</strong> lärande organisation,Arbetslivsinstitutet, Solna.Drewes-Niels<strong>en</strong>, Lise (1990), Fleksibilitet og lokalt arbejde, i Nordisk SamhällsgeografiskTidsskrift, nr 11, Uppsala: Uppsala universitet.Drugge, Christina (2003), Omsorgsinriktat lärande: <strong>en</strong> studie <strong>om</strong> lärande i hemtjänst<strong>en</strong>,Institution<strong>en</strong> för lärarutbildning, Luleå Tekniska Universitet.Harvey, David (1985), The Urbanization of Capital. Studies in the History and Theoryof Capitalist Urbanization, Basil Blackwell Ltd, Oxford.Harvey, David (1989), The Urban Experi<strong>en</strong>ce, John Hopkins University Press,Baltimore.Hedberg, Charlotta (2005), Geografiska perspektiv på arbetsmarknadsrörlighet – <strong>en</strong>kunskapsöversikt, Arbetslivsrapport nr 2005:21, Stockholm: Arbetslivsinstitutet.Hirdman, Yvonne & Åström, Gertrud (1992), Kontrakt i kris. Om kvinnors plats ivälfärdsstat<strong>en</strong>, Carlssons förlag. Stockholm.Härntoft, Louise et al., Ungd<strong>om</strong>ar <strong>och</strong> kvinnor i Piteå, i Hogdal, Jon & Öhman (red),Samhällsgeografiska studier i Piteå, Arbetsrapport, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>,Uppsala universitet.Illeris, Sv<strong>en</strong> (1990), Servicesamfundets geografi, i Nordisk SamhällsgeografiskTidskrift, nr 11, Uppsala universitet. Uppsala.38
Johansson, Susanne (2000), G<strong>en</strong>usstrukturer <strong>och</strong> lokala välfärdsmodeller. Fyrak<strong>om</strong>muner möter <strong>om</strong>vandling<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorn, Geografiska regionstudiernr. 46, Kulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala universitet.Lefebvre, H<strong>en</strong>ri (1991), The Production of Space, Blackwell Publishers Ltd, Oxford.Lundvall, B<strong>en</strong>gt-Åke (1999), National business systems and national systems ofinnovation, i International Studies of Managem<strong>en</strong>t & Organization, vol 29, nr 2.Massey, Dore<strong>en</strong> (1984), Spatial Divisions of Labour. Social Structures and theGeography of Production, MacMillan Education Ltd, London.Massey, Dore<strong>en</strong> (1995), Power-ge<strong>om</strong>etry and a progressive s<strong>en</strong>se of place, i Bird, Jon etal. Mapping the Futures. Local Cultures, Global Change. Routledge, London.Power, D<strong>om</strong>inic & Lundmark, Mats (2004), Working through Knowledge Pools:Labour Market Dynamics, the Transfer<strong>en</strong>ce of Knowledge and Ideas, and IndustrialClusters, i Urban Studies, 41 (5/6)Tullberg, Maria (2003), Flexibel arbetstid – <strong>en</strong> ny kvinnofälla?, GRI-rapport 2003:4,Handelshögskolan, Göteborg.Westring-Nordh, Marianne & Eiman, Roland (2004), Nya arbetstidsmodeller ik<strong>om</strong>munernas äldre<strong>om</strong>sorg – för vem <strong>och</strong> varför? En rapport från åtta k<strong>om</strong>muner<strong>om</strong> visioner <strong>och</strong> verklighet, Arbetslivsrapport nr 2004:20, Arbetslivsinstitutet,Stockholm.Zampoukos, Kristina (k<strong>om</strong>mande), M<strong>en</strong>torsskap i Övertorneå (preliminär titel),Arbetslivsinstitutet. Stockholm.Övriga tryckta källorBergman, Lars-Gunnar (odaterat OH-material), Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>,<strong>Heldelprojektet</strong>.Bergman, Lars-Gunnar (2005), Delrapport, <strong>Heldelprojektet</strong>.Dag<strong>en</strong>s Nyheter (2005-05-03), På Öjagård<strong>en</strong> får alla s<strong>om</strong> vill jobba 100 proc<strong>en</strong>t.Dag<strong>en</strong>s Nyheter (2005-08-15), Ont <strong>om</strong> förskoleplatser efter babybo<strong>om</strong><strong>en</strong>.Degerman, Ewa, (2001-11-26), Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>, Framtidsfrågor isocialtjänst<strong>en</strong> Piteå K<strong>om</strong>mun.Eriksson, Gunnar (2003-08-20), Förändringar av projektarbetet med vikariehantering<strong>en</strong>,Piteå k<strong>om</strong>mun, Socialtjänst<strong>en</strong>.Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2003), Uppföljning <strong>och</strong> utvärdering av<strong>Heldelprojektet</strong>, delrapport 1, K<strong>om</strong>rev.Lundberg, Hel<strong>en</strong>a & Sandberg, Annika (2005), Uppföljning <strong>och</strong> utvärdering av<strong>Heldelprojektet</strong>, delrapport 2, K<strong>om</strong>rev.Piteå k<strong>om</strong>mun (2003-02-05), Ansökan till HelaProjektet, Diari<strong>en</strong>r 2002/51215.Piteå k<strong>om</strong>mun, Underlag för halvårsrapport till HelaProjektet, dnr. HELA 2002/51215.Piteå k<strong>om</strong>mun, Informationsblad, <strong>Heldelprojektet</strong>, odaterat.SCB (2003), K<strong>om</strong>munfakta, Piteå, 2003.SCB (2004), K<strong>om</strong>munfakta, Piteå, 2004.39
Internetwww.metall.se, Metallarbetarna <strong>och</strong> lean production, Arbetsutvecklings<strong>en</strong>het<strong>en</strong>,Metall, s. 6-8, hämtad 2005-06-21.www.svek<strong>om</strong>.se, K<strong>om</strong>munernas <strong>och</strong> landsting<strong>en</strong>s ekon<strong>om</strong>iska läge, Stockholm:Sv<strong>en</strong>ska k<strong>om</strong>munförbundet, hämtad 2005-04-19.www.pitea.se, Arbetsmiljöverket satsar på <strong>Heldelprojektet</strong>, hämtad 2003-11-03.www.pitea.se/k<strong>om</strong>mun/social/, 2005-05-03.www.pwc.c<strong>om</strong>/se/swe/about/svcs/k<strong>om</strong>rev/k<strong>om</strong>rev.html , 2005-10-28.TelefonintervjuerAgneta Johansson, avdelningschef för handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, 2004-03-26.Ewa Degerman, personalkonsul<strong>en</strong>t, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-03.Gunnar Eriksson, socialtjänstchef, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-09.Jan Ekman, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2004-03-04.Maj-Britt Lindström, k<strong>om</strong>munalråd, 2004-03-19.Marianne Lindberg, K<strong>om</strong>munalanställdas förbund, Piteå, 2004-03-03.Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2004-03-04.Monica St<strong>en</strong>lund, Arbetsförmedling<strong>en</strong>, Piteå, 2005-03-10.IntervjuerGunnar Lindberg, avdelningschef för äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>, 2005-04-15.Lars-Gunnar Bergman, projektledare för <strong>Heldelprojektet</strong>, Piteå k<strong>om</strong>mun, 2003-11-11.GruppintervjuerHemtjänstgrupp, 2003-11-11 (KZ).Hemstjänstgrupp, 2004-08-27 (CD).Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, 2003-11-12 (KZ).Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 1, 2004-08-17 (CD).Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindrade, grupp 2, 2004-08-17 (CD).Dem<strong>en</strong>sbo<strong>en</strong>de, 2005-01 (CD).Äldrebo<strong>en</strong>de, 2003-11-12 (KZ).Äldrebo<strong>en</strong>de, grupp 1, 2004-08-26 (CD).Äldrebo<strong>en</strong>de, grupp 2, 2004-09-17 (CD).Kök, 2005-01 (CD).Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>Möte 1, 04-04-29.Möte 2, 04-06-15.Möte 3, 04-09-22.Möte 4, 04-11-04.Möte 5, 04-12-21.40
I text<strong>en</strong> refereras till Drugge, Christina, Dokum<strong>en</strong>tation av styrgruppsmöt<strong>en</strong>, <strong>Heldelprojektet</strong>,Piteå i de fall då samtliga styrgruppsmöt<strong>en</strong> avses. Då <strong>en</strong>skildastyrgruppsmöt<strong>en</strong> avses markeras detta med datum.Dokum<strong>en</strong>tation av konfer<strong>en</strong>s, Piteå Havsbad, 2004-04-27 – 2004-04-29Seminarium 1. Vårdpersonal in<strong>om</strong> hemtjänst<strong>en</strong>.Seminarium 2. Arbetsledare in<strong>om</strong> äldre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>.Seminarium 3. Vårdpersonal in<strong>om</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>.Seminarium 4. Sjuksköterskor.Seminarium 5. Arbetsledare från ett äldrebo<strong>en</strong>de.Seminarium 6. Vårdpersonal från ett äldrebo<strong>en</strong>de.I text<strong>en</strong> refereras till Drugge, Christina (2004), Dokum<strong>en</strong>tation <strong>Heldelprojektet</strong> Piteå,Konfer<strong>en</strong>s Piteå Havsbad 2004-04-27 - 2004-04-29.DagböckerHemtjänst<strong>en</strong>Anna, vårdbiträde, 56 år gammal.Bodil, undersköterska, 54 år.Britta, 47 år gammal, undersköterska.Ellinor, undersköterska, 45 år gammal.Gunilla, undersköterska, 49 år gammal.Inger, undersköterska, 47 år gammal.Klara, undersköterska, 35 år gammal.Marianne, undersköterska, 48 år gammal.Matilda, undersköterska?. Ålder någonstans runt 30?Monika, undersköterska, 55 år gammal.Sara, undersköterska, ca 30.Äldrebo<strong>en</strong>deBirgit, vårdbiträde, 55 år.Carina, undersköterska, 35 år.Iris, trolig<strong>en</strong> runt 55.Judit.Karin, undersköterska, 50 år.Moa, ålder okänd.Siri, undersköterska, 39 år.Sonja, undersköterska, ålder uppskattningsvis mellan 30 <strong>och</strong> 40.Ulla, undersköterska, 56 år.Gruppbo<strong>en</strong>de för psykiskt funktionshindradeEva, undersköterska, 41 år gammal.41
BilagaVill du skriva dagbok?Det här är ett brev till dig s<strong>om</strong> brottas med att få arbetsliv <strong>och</strong> familjeliv respektivefritid att gå ihop, s<strong>om</strong> vill förbättra förutsättningarna för att kunna göra ett bra jobb,s<strong>om</strong> ibland känner dig stressad <strong>och</strong> pressad av alla krav (dina egna eller andras), s<strong>om</strong>känner dig frustrerad över att inte få använda dina resurser fullt ut, s<strong>om</strong> funderar påhur länge till du ska orka, eller s<strong>om</strong> bara känner dig glad/arg/leds<strong>en</strong> varje dag när dugår till jobbet……….Varför inte skriva ner dina erfar<strong>en</strong>heter, reflektioner <strong>och</strong> funderingar?Intresserade sökesIn<strong>om</strong> ram<strong>en</strong> för HELA-projektet i Piteå/Övertorneå söker jag personer s<strong>om</strong> ärintresserade av att i dagboksform dokum<strong>en</strong>tera <strong>och</strong> reflektera över sitt vardagsliv.Dagboksskrivandet ska handla både <strong>om</strong> förhålland<strong>en</strong> s<strong>om</strong> råder på arbetsplats<strong>en</strong> <strong>och</strong>s<strong>om</strong> präglar arbetet <strong>och</strong> <strong>om</strong> livet <strong>och</strong> villkor<strong>en</strong> vid sidan av arbetet. Vår vardag präglasvanlig<strong>en</strong> av att få ihop arbete <strong>och</strong> familjeliv till <strong>en</strong> fungerande helhet, <strong>och</strong> det är blandannat detta ”pusslande” s<strong>om</strong> dagboksskrivandet kan fånga <strong>och</strong> synliggöra.Dagboksskrivandet kan också vara <strong>en</strong> kanal för att lyfta fram idéer <strong>om</strong> hurarbetsplats<strong>en</strong>/samhället skulle behöva förändras för att underlätta det vardagligapusslandet. Inga erfar<strong>en</strong>heter eller tankar kring arbete/familjeliv är för små (eller för d<strong>en</strong>del<strong>en</strong> för stora) för att kunna tas upp i dagbok<strong>en</strong>.Jag vänder mig särskilt till dig s<strong>om</strong> arbetar in<strong>om</strong> äldre- <strong>och</strong> handikapp<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong>. Dinanställningsform spelar ing<strong>en</strong> roll. Du får gärna arbeta deltid, heltid eller deltidsstämpla.Äv<strong>en</strong> <strong>om</strong> du arbetar timmar eller är visstidsanställd är välk<strong>om</strong>m<strong>en</strong> att anmäla dittintresse.Hur går det till?Det krävs inga speciella författartalanger för att skriva dagbok. Det s<strong>om</strong> är viktigt är attdet finns ett personligt intresse <strong>och</strong> <strong>en</strong>gagemang samt <strong>en</strong> vilja att förmedla det du går<strong>och</strong> funderar på.Det är m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> att du ska få utrymme för ditt personliga uttryckssätt <strong>och</strong> inte tvingaspå <strong>en</strong> form s<strong>om</strong> känns obekväm. Det är dina erfar<strong>en</strong>heter, dina exempel, dina ideer, dinareflektioner s<strong>om</strong> är viktiga att de synliggörs i ditt skrivande. Hur ofta <strong>och</strong> hur mycket duskriver i din dagbok bestämmer du själv. Din dagbok överlämnas till mig (KristinaZampoukos, se information nedan) för vidare bearbetning tillsammans med övrigadagböcker <strong>och</strong> annan information s<strong>om</strong> jag samlar på mig under projekt-/forskningstid<strong>en</strong>.42
Vem får läsa det du skriver?Det är bara du själv <strong>och</strong> jag s<strong>om</strong> har tillgång till det du skriver. Ing<strong>en</strong> annan får veta vadjust du skrivit utan att du själv ger ditt skriftliga tillstånd till det. Du ska inte skriva dittnamn i dagbok<strong>en</strong>. När jag använder dina <strong>och</strong> andras texter i mitt skrivande i forskning<strong>en</strong>framgår inte vem s<strong>om</strong> skrivit vad. Däremot kan jag för analys<strong>en</strong> behöva veta exempelvishur gammal du är, vilket verksamhets<strong>om</strong>råde du arbetar in<strong>om</strong>, <strong>och</strong> vilk<strong>en</strong>anställningsform <strong>och</strong> sysselsättningsgrad du har.Vem är jag s<strong>om</strong> skriver detta?Jag heter Kristina Zampoukos <strong>och</strong> är för närvarande tillsvidareanställd påKulturgeografiska institution<strong>en</strong>, Uppsala Universitet. Jag är sambo med Erik <strong>och</strong> iskrivande stund väntar vi vårt första barn s<strong>om</strong> ska k<strong>om</strong>ma i mitt<strong>en</strong> av april 2004 <strong>om</strong> viföljer ”tidtabell<strong>en</strong>”.I mitt arbete ingår att ansvara för aktionsforskning<strong>en</strong> i Piteå <strong>och</strong> Övertorneå. Det innebärbland annat att jag intervjuar olika människor, är med på olika möt<strong>en</strong> <strong>och</strong> samtalar medprojektledar<strong>en</strong>. Så småning<strong>om</strong> ska all d<strong>en</strong> information s<strong>om</strong> jag samlat på mig på olikasätt bearbetas, analyseras <strong>och</strong> pres<strong>en</strong>teras i <strong>en</strong> eller möjligtvis två forskningsrapporter.Utöver att följa HELA-projekt<strong>en</strong> i Piteå <strong>och</strong> Övertorneå har jag också <strong>en</strong> delundervisning på kulturgeografiska institution<strong>en</strong> i Uppsala.Under d<strong>en</strong> tid s<strong>om</strong> jag ska vara mammaledig k<strong>om</strong>mer Christina Drugge, institution<strong>en</strong>för lärarutbildning vid Luleå Tekniska Universitet, att ”hålla ställningarna”. Det ärChristina s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att sköta information<strong>en</strong> kring dagboksskrivandet <strong>och</strong> försedagboksskrib<strong>en</strong>terna med dagböcker.43
Till dig s<strong>om</strong> skriver dagbok,Hur, vad, när <strong>och</strong> i vilk<strong>en</strong> <strong>om</strong>fattning du skriver i dagbok<strong>en</strong> väljer du själv. Du ska inteskriva ditt namn i dagbok<strong>en</strong>. Däremot vill jag be dig att fylla i de uppgifter s<strong>om</strong> dufinner nedan. Syftet med insamling<strong>en</strong> av dessa uppgifter är att jag ska ha någrabakgrundsfakta att utgå från då jag s<strong>en</strong>are läser din dagbok. Dessa bakgrundsfakta kangivetvis ändras under d<strong>en</strong> tid s<strong>om</strong> du skriver dagbok. Till exempel kan det ju vara så attdu vid dagboksskrivandets början har <strong>en</strong> tjänstgöringsgrad, medan du idagboksskrivandets slut har <strong>en</strong> annan. I så fall vill jag gärna att du redogör för dessaändringar, anting<strong>en</strong> i dagbok<strong>en</strong> eller på ett separat papper.I dagbok<strong>en</strong> kan du skriva int<strong>en</strong>sivt under t. ex <strong>en</strong> vecka, eller så kan du välja att skrivadagbok mindre ofta m<strong>en</strong> under <strong>en</strong> längre period, t. ex ett par månader. Du kan ocksåvälja att skriva <strong>en</strong> period under vår<strong>en</strong>, ta <strong>en</strong> längre eller kortare paus, för att sedan ta uppskrivandet ig<strong>en</strong> under höst<strong>en</strong>. På följande rader skulle jag vilja att du redogör för hur duhar valt att lägga upp ditt skrivande.……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………Sätt ett kryss vid rätt alternativ:1. Kön: Kvinna___Man___2. Ålder:___3. Jag arbetar i: Piteå k<strong>om</strong>mun___Övertorneå k<strong>om</strong>mun___4. Befattning <strong>och</strong>verksamhets<strong>om</strong>råde:____________________________________________t. ex usk på dem<strong>en</strong>sbo<strong>en</strong>de5. Arbetserfar<strong>en</strong>het in<strong>om</strong> ovan angivna befattning <strong>och</strong> verksamhets<strong>om</strong>råde(uppskattning i antal år eller antal månader):______________________6. Jag arbetar: Heltid___Deltid___ (Ange nuvarande tjänstgöringsgrad i %)___44
7. Deltidsstämplar du? Ja___Nej___8. Är du sjukskriv<strong>en</strong>? Ja, på heltid___Ja, på deltid___ (ange i %) _____Nej___9. Är duTillsvidareanställd___Visstidsanställd___Vikarie___Behovsanställd___Annan anställningsform, angevilk<strong>en</strong>:________________________________När du avslutat ditt skrivande skickar du dagbok<strong>en</strong> <strong>och</strong> detta följebrev medbakgrundsuppgifter till mig:Kristina ZampoukosUppsala universitetKulturgeografiska institution<strong>en</strong>Ekon<strong>om</strong>ikum, box 513751 20 Uppsalae-post: Kristina.Zampoukos@kultgeog.uu.seTack för din medverkan!45