Delregional utvecklingsplan för Stockholms kust och skärgård
Delregional utvecklingsplan för Stockholms kust och skärgård
Delregional utvecklingsplan för Stockholms kust och skärgård
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong>för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong><strong>och</strong> skärgårdRapport 15:2008
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong>för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdrapport 15:2008
Regionplane- <strong>och</strong> trafikkontoret (RTK) ansvarar för regionplanering, översiktlig trafikplanering<strong>och</strong> regionala utvecklingsfrågor i <strong>Stockholms</strong> län. RTK arbetar på uppdrag av Regionplane<strong>och</strong>trafiknämnden (RTN) <strong>och</strong> tillhör <strong>Stockholms</strong> läns landsting.RTK bidrar till <strong>Stockholms</strong>regionens utveckling genom en <strong>utvecklingsplan</strong>ering som grundaspå kvalificerat underlag <strong>och</strong> som genom samverkan <strong>och</strong> kommunikation leder till en gemensamsyn på regionens utveckling hos regionens aktörer. RTK <strong>och</strong> RTN ska ge förutsättningar <strong>och</strong> tainitiativ för att den övergripande visionen <strong>och</strong> planeringsinriktningen enligt gällande Regional<strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> län (RUFS 2001) ska bli verklighet. Samtidigt pågår arbetet medatt ta fram en ny regional <strong>utvecklingsplan</strong> (RUFS 2010).RTK bevakar systematiskt utvecklingen i regionen <strong>och</strong> omvärlden. I RTK:s rapportseriepresenteras kunskapsunderlag, analyser, scenarios, kartläggningar, utvärderingar, statistik <strong>och</strong>rekommendationer för regionens utveckling. De flesta rapporter är framtagna av forskare,utredare, analytiker <strong>och</strong> konsulter på uppdrag av RTK. På www.rtk.sll.se/publikationer finnsmöjligheter att ladda hem digitala versioner, beställa eller prenumerera på våra rapporter.Citera gärna innehållet i rapporten men uppge alltid källan. Även kopiering av sidor i rapportenär tillåtet förutsatt att källan anges <strong>och</strong> att spridning inte sker i kommersiellt syfte.Återgivning av bilder, foto, figurer <strong>och</strong> tabeller (digitalt eller analogt) är inte tillåtet utansärskilt medgivande.RTK är i likhet med <strong>Stockholms</strong> läns landstings (SLL) samtliga förvaltningar miljöcertifieradeenligt ISO 14001 <strong>och</strong> jobbar med ständiga förbättringar i ett särskilt Miljöprogram, femtesteget. SLL:s upphandlade tryckerier möter särskilt ställda miljökrav som specificerar bådetryckprocessen <strong>och</strong> tryckeriets egna miljöledningsarbete. Denna trycksak är tryckt enligt SLL:smiljökrav.Regionplane- <strong>och</strong> trafikkontoretBox 4414, 102 69 StockholmBesök Västgötagatan 2Tfn 08-737 25 00, Fax 08-737 25 66rtk@rtk.sll.se www.rtk.sll.seKonsulter Inregia AB, Susanne Ingo (ansvarig), Staffan Forsell <strong>och</strong> Eila Kanerva (kartor).Tyréns, Lena Tilly <strong>och</strong> Johan Ekvall Systemekologiska institutionen vid <strong>Stockholms</strong> Universitet, Ulf Larsson© Lantmäteriverket Gävle 2009. Medgivande 1 2009/0295.Omslagsfoto Jeppe Wikström/JohnérGrafisk form <strong>och</strong> produktion Jupiter ReklamTryck AlfaPrint 2009RTN 200209-0282ISSN 1104-6104ISBN 978-91-85795-27-7
FörordI maj 2008 beslutade Landstingsfullmäktige att anta <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong>för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård. Beslutet markerar inledningenpå ett planerat utvecklingsarbete i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet för mångaaktörer i regionen.Redan i den regionala <strong>utvecklingsplan</strong>en 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen(RUFS) betonas särskilt att delregional planering bör utvecklas för skärgården<strong>och</strong> omfatta bl.a. bostadsförsörjning, transportinfrastruktur, naturvård <strong>och</strong>-skydd, kulturmiljöfrågor samt näringslivets förutsättningar. Ett arbetsprogramför delregional planering ”Process för fördjupad regional <strong>utvecklingsplan</strong>eringi Skärgårdsområdet” har godkänts i Regionplane- <strong>och</strong>trafiknämnden i maj 2003. Beslutet innebar att arbetet skulle ske i tre steg– nuläge, framtida utvecklingsmöjligheter respektive önskad framtid. Underarbetsåret 2003–2004 genomfördes det första momentet i detta arbetsprogram.Resultatet redovisades i en promemoria ”Skärgård i förändring”(Rtk, PM 8:2004) som beskriver utvecklingen i <strong>Stockholms</strong> skärgård <strong>och</strong> denpolitik som förts för skärgården de senaste 30 åren samt exempel från andraområden. Det andra momentet innebar dialog <strong>och</strong> studier kring framtidautmaningar <strong>och</strong> möjliga utvecklingsvägar samt strategier att möta dessautmaningar. Arbetet bedrevs i en process som främst involverade representanterför berörda kommuner <strong>och</strong> regionala organ samt Skärgårdensintresseföreningars kontaktorganisation SIKO.Detta gav underlag till det tredje steget. Ett skriftligt samrådsunderlagmed förslag till delregional plan för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet sammanställdes<strong>och</strong> skickades på remiss maj till augusti 2005 respektive november2006 till februari 2007. Efter genomförda remisser har materialet reviderats<strong>och</strong> ytterligare dialog har under 2006 förts med skärgårdskommunerna,länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län, Företagarna samt Skärgårdens intresseföreningarskontaktorganisation (SIKO).Tanken är att den delregionala planen inte bara ska kunna ge underlag<strong>och</strong> vägledning för kommunernas fortsatta planering – liksom för övrigaoffentliga regionala <strong>och</strong> nationella aktörer, privata intressenter, föreningar,intresseorganisationer <strong>och</strong> enskilda – den skulle också ge underlag förprioriteringar av landstingets egna skärgårdspolitiska satsningar under denärmaste åren.Avsikten med den delregionala planen för skärgårdsområdet är att den skautgöra en fördjupning med vissa tillägg till Regional Utvecklingsplan 2001för <strong>Stockholms</strong>regionen (RUFS). Innehållet i den delregionala planen avsesockså ge underlag för nästa regionala <strong>utvecklingsplan</strong>. Den ger även riktlinjerför integrerad förvaltning av <strong>kust</strong>zonen i enlighet med EU:s direktiv.Projektledare på RTK har varit Susanne Skärlund.Stockholm i juni 2008Erik LangbyOrdförande i Regionplane- <strong>och</strong> trafiknämnden
InnehållFörord 3Inledning 5Helhetsperspektiv 7Geografisk helhet 8Samlat regionalt utvecklingsperspektiv 10Många aktörer, roller <strong>och</strong> mål 12Strategiska utvecklingsfrågor 19Utmaningar 20Livskvalitet 20Strukturomvandling 25Kulturlandskap 31Vattenområden 34Möjligheter 42Boendemiljön 42Besöksmiljön 46Produktionsmiljön 46Landskapet 50Nyckelfrågor 56Ett samlat förhållningssätt 56Delområden med olika karaktär 58Inriktning <strong>och</strong> åtgärder 61Fördjupning av RUFS 2001 62Vision <strong>och</strong> mål 62Strategier 62Inriktning <strong>och</strong> åtgärder 63Redovisning på plankarta 74Genomförande <strong>och</strong> uppföljning 77Hållbar utveckling 78Källor 79<strong>Delregional</strong> plankarta 83
InledningDetta delregionala planeringsunderlag innehåller tre delar. Inledningsvis presenterasett synsätt på <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet i <strong>Stockholms</strong>, Uppsala <strong>och</strong> Södermanlandslän ur ett samlat regionalt utvecklingsperspektiv. Helhetsperspektivet betonas.Där redovisas också att en stor mängd aktörer är verksamma i området eller ansvararför verksamheter som får konsekvenser för områdets framtida utveckling.Den andra delen lyfter fram frågor av strategisk betydelse för den framtidautvecklingen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet med betoning på utmaningar <strong>och</strong> nyamöjligheter. Ett antal nyckelfrågor av särskild betydelse ur ett samlat regionalt <strong>och</strong>långsiktigt utvecklingsperspektiv pekas ut.Den tredje delen – inriktning <strong>och</strong> åtgärder – anknyter till form <strong>och</strong> innehåll tillRegional Utvecklingsplan 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen (RUFS 2001). Avsikten äratt den delregionala planen ska fungera som en fördjupning dels för det geografiska<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet, dels för specifika frågor av särskilt stor betydelse i justdetta område.RUFS är både en regional <strong>utvecklingsplan</strong> <strong>och</strong> en regionplan för <strong>Stockholms</strong> län iplan- <strong>och</strong> bygglagens mening där <strong>Stockholms</strong> läns landsting har det formella ansvaretatt vara regionplaneorgan. Arbete med ny regional <strong>utvecklingsplan</strong> (RUFS 2010)har påbörjats.Detta stryker under materialets strategiska karaktär. Syftet med den delregionalaplaneringen för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är att ange en översiktlig inriktningav frågor av strukturell betydelse för regionens långsiktiga utveckling. Konkretapreciseringar <strong>och</strong> nyanseringar av förhållningssätt sker genom kommunernas översiktligaplanering som på sedvanligt sätt bygger på dialog med andra företrädare förallmänna intressen inklusive andra kommuner, regionala <strong>och</strong> nationella aktörer <strong>och</strong>kommunernas egna invånare <strong>och</strong> företag. Preciseringar sker också genom de olikahuvudmännens planering, exempelvis huvudmännen för trafik <strong>och</strong> teknisk försörjning.Även om <strong>Stockholms</strong> läns landsting är en betydelsefull aktör i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetär det således främst andra än landstinget som kommer att ansvara förgenomförandet av den delregionala <strong>utvecklingsplan</strong>ens intentioner.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård
Helhetsperspektiv<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård<strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård är en del avÖstersjöns känsliga <strong>och</strong> världsunika skärgårdshav.Området är också en integrerad del avden snabbt växande <strong>Stockholms</strong>regionen.För att hantera utvecklingsfrågor krävs ettsamlat synsätt <strong>och</strong> ett integrerat <strong>och</strong> gränsöverskridandesamarbete mellan många olikaaktörer inom kommun, landsting, stat, EU<strong>och</strong> privata intressen. Den geografiska indelningenav <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet skiftarberoende på funktion <strong>och</strong> sammanhang.Geografisk helhetÖstersjön är ett av världens största brackvattenhav<strong>och</strong> helt unik i sitt slag. Många arter lever på gränsentill sin överlevnadsförmåga. Nio länder gränsar tillÖstersjön. Delar av fjorton länder befinner sig inomavrinningsområdet. Inom detta område bor 85miljoner människor. Under det senaste decenniethar de förändrade geopolitiska förhållandenainneburit att samarbetet ökat mellan folk i olikaländer. Stora insatser har genomförts för att minskabelastningen på miljön. Samtidigt har den ökadeintegrationen lett till fler kontakter <strong>och</strong> mer handel.Numera är Östersjön ett innanhav inom EU. EU <strong>och</strong>Ryssland strävar efter ökad harmonisering av olikaregelverk för att underlätta kontakterna.Östersjöns skärgårdar är också enastående ivärlden. Skärgårdshavet som sträcker sig från<strong>Stockholms</strong> skärgård via Åland till Åboland <strong>och</strong>Finska viken representerar en säregen natur- <strong>och</strong>kulturmiljö med en rik historia. Förhållandena harskiftat under århundradena. Även fortsättningsviskan betydande förändringar väntas ske. Östersjön,utom ryska vatten, klassas av FN:s sjöfartsorganisationIMO som särskilt känsligt havsområde.Skärgårdshavet i norra Östersjön är unikt i världen.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård Hela <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet i Södermanlands, Uppsala <strong>och</strong> <strong>Stockholms</strong> län.
10 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdSamlat regionaltutvecklingsperspektivI den regionala <strong>utvecklingsplan</strong>eringen hanteras<strong>Stockholms</strong>regionens utvecklingsfrågor i ett samlatregionalt perspektiv. Den delregionala planeringsprocessenhar omfattat hela det geografiskt sammanhållna<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inklusivenorra Roslagen <strong>och</strong> Sörmlands<strong>kust</strong>en. Inom dettavidsträckta område finns delområden med olikakaraktärer. Förhållandena i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetbetraktas både ur den lokala befolkningens <strong>och</strong>ur den funktionella Stockholm–Mälarregionens perspektiv.Hänsynstaganden till natur- <strong>och</strong> kulturmiljökvalitéerav nationell <strong>och</strong> internationell betydelse ären grundläggande förutsättning. Kulturarvet har storbetydelse för lokal <strong>och</strong> regional utveckling, attraktivitet<strong>och</strong> tillväxt i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Längs <strong>kust</strong>en finns såväl traditionella städer somflera större <strong>och</strong> mindre tätorter med mycket gamlaanor liksom nyare <strong>och</strong> snabbt växande förorter.Många kommuners centrum fyller en viktig funktionsom service- <strong>och</strong> replipunkter för människor <strong>och</strong>verksamheter längre ut i skärgården. I området finnsockså flera stora arbetsplatser, framför allt offentligaverksamheter <strong>och</strong> militära anläggningar.Flera större öar har numera bro- eller färjeförbindelsemed fastlandet. På dessa öar sker en snabbfolkökning. Många förvärvsarbetande pendlar till fastlandet.Cirka 3 000 personer bor året runt på öar utanvägförbindelser till fastlandet. Där ökar befolkningenockså, men betydligt långsammare. Under de senasteårtiondena har betydande samhällsinsatser gjorts föratt bibehålla <strong>och</strong> utveckla service <strong>och</strong> samhällsfinansieradetjänster på öar utan vägförbindelser i formav bro, tunnel eller statlig färja. Bofast befolkning,företagande, aktiv naturvård <strong>och</strong> levande kulturtraditionerär en förutsättning för att skärgårdens kvalitéerska upprätthållas <strong>och</strong> vara tillgänglig även i fortsättningen.Ytterskärgården saknar bofast befolkning.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är ett mycketpopulärt frilufts- <strong>och</strong> rekreationsområde med högtbesökstryck. På sommaren befinner sig mångamänniskor i området samtidigt. Fritidshus <strong>och</strong> båtarutnyttjas under längre eller kortare vistelser. Mångagör dagsutflykter eller litet längre besök med övernattningpå vandrarhem, stugbyar, campingplatsereller andra anläggningar. Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsmånga kurs- <strong>och</strong> konferensanläggningar har sinhögsäsong under våren <strong>och</strong> hösten. Efterfrågan påbåtplatser, mark <strong>och</strong> fastigheter är generellt hög.Trafik <strong>och</strong> annan försörjning av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetpåverkar förhållandena i ett stortomland. Vid veckosluten är trafiken intensiv.Trängsel <strong>och</strong> störningar längs tillfartsvägarna märkslångt in i regionens centrum <strong>och</strong> småbåtstrafiken ifarlederna in <strong>och</strong> ut ur Stockholm är intensiv.Mälaren <strong>och</strong> en stor mängd åar <strong>och</strong> vattendrag,som avvattnar stora avrinningsområden i Mellansverige,mynnar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Medvattnet följer också stora mängder gödande ämnen<strong>och</strong> andra miljöstörande föroreningar.Det höga besökstrycket under sommaren utgör enbetydande belastning på skärgårdens känsligavattenresurser. Tillgången till sötvatten är mycketbegränsad <strong>och</strong> överuttag från brunnar för dricksvattenändamålleder till saltvatteninträngning.Marina miljöer som är viktiga för hela ekosystemetutsätts för störningar <strong>och</strong> utsläpp från båtar,strandnära bebyggelse <strong>och</strong> aktiviteter. Den omfattandebåttrafiken orsakar också stranderosion.Det regionala helhetsperspektivet på <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet innefattar bådenaturens <strong>och</strong> samhällets utvecklingsfrågor.Den funktionella geografiska avgränsningenvarierar med olika sakfrågor. Den regionala<strong>utvecklingsplan</strong>eringen avser dels förhållandenai det geografiska <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet,inklusive den bofasta befolkningenssituation, dels <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsförhållanden <strong>och</strong> utvecklingsförutsättningarsom del i <strong>Stockholms</strong>regionen, Mälardalen<strong>och</strong> Östersjöområdet.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 11Viktiga servicefunktioner för befolkningen i övärlden är lokaliserade på fastlandet.Trafikförsörjningen är beroende av offentlig finansiering för både land- <strong>och</strong> sjöförbindelsermed bytes- <strong>och</strong> omlastningsplatser på fastlandet. Öar med enskiltfinansierade färjor har räknats till gruppen ”Öar utan vägförbindelse till fastlandet”.
12 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdMånga aktörer, roller <strong>och</strong> målKommunernaKust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet har här avgränsatstill följande kommuner: Östhammar, Norrtälje,Österåker, Vaxholm, Värmdö, Nacka, Tyresö,Haninge, Nynäshamn, Södertälje, Trosa, Nyköping<strong>och</strong> Oxelösund.Flera kommuner har prioriterat arbete medutvecklingsfrågor i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Norrtälje har tagit fram en fördjupning av denkommuntäckande översiktsplanen för skärgårdsområdet,ett skärgårdspolitiskt handlingsprogram,en <strong>kust</strong>inventering samt ett förslag till bryggplan.Nynäshamn <strong>och</strong> Haninge har tagit fram en gemensam<strong>kust</strong>plan för båda kommunerna. I Värmdöpågår arbete med <strong>kust</strong>planering. Nacka kommer attinleda ett fördjupat arbete med sina <strong>kust</strong>områden,bl.a. i syfte att hitta en mer differentierad syn påstrandskyddet.I några översiktsplaner anvisas mark för nybebyggelse i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Omvandlingenav fritidshusområdet till småhusområden,som bebos året runt, är en stor fråga för flera kommuner.I några kommuners arbete har miljösituationeni <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet, särskilt denmarina miljön, fått stor uppmärksamhet. Det finnsockså en ambition att förenkla <strong>och</strong> rationalisera denkommunala verksamheten, exempelvis genom attflera grannkommuner delar på gemensamma expertresursereller gemensam upphandling av tjänster,exempelvis för transporter.Kommunerna samarbetar inom Svealands<strong>kust</strong>vattenvårdsförbund. En gemensam databashåller på att byggas upp för att man bl.a. ska kunnaanalysera olika åtgärders effekter på vattenkvalitén.Kommunerna samarbetar också sedan längemed sina grannkommuner på Åland <strong>och</strong> i Åbolandsskärgård. Samarbetet har en tyngdpunkt på turism<strong>och</strong> näringslivsutveckling.Regional strategi för samordnad utvecklingav bebyggelsestruktur, serviceutbud <strong>och</strong>trafikförsörjning i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetefterfrågas av flera kommunala <strong>och</strong> regionalaaktörer. Strategin utgår från kom- munernasmellankommunala överenskommelser kringförhållningssätt <strong>och</strong> utvecklingsriktningar.Regionalt underlag som kan stödja kommunernai deras arbete med att ta fram långsiktigastrategier för bebyggelsens utvecklingefterfrågas också. Det kan exempelvis avselångsiktiga regionala riktlinjer för kommunalserviceförsörjning som vatten <strong>och</strong> avloppeller samhällsbetalda resor i områden somhittills dominerats av fritidsboende. Kommunernaansvarar för planeringen av markanvändningen<strong>och</strong> bebyggelsestrukturen isamråd med bland annat skärgårdensintressenter.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 13Område som omfattas av gränsregionalt samarbete i skärgårdshavet.Exempel på skärgårdsplanering i Norrtälje <strong>och</strong> Nynäshamn–Haninge som visar att flerakommuner preciserat lokala förutsättningar för mark- <strong>och</strong> vattenanvändningen.
14 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdLandstingetLandstinget är både regionplaneorgan <strong>och</strong> huvudmanför kollektivtrafiken i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetliksom i övriga delar av <strong>Stockholms</strong> län.Waxholmsbolaget är huvudman för båttrafiken <strong>och</strong>Storstockholms Lokaltrafik för kollektivtrafiken påland.Skärgårdsstiftelsen äger <strong>och</strong> förvaltar mark i<strong>Stockholms</strong> skärgård. Syftet är att långsiktigt bevaraskärgårdens egenart, naturvärden <strong>och</strong> landskapsbild<strong>och</strong> samtidigt främja utvecklingen av friluftsliv,kultur, rekreation <strong>och</strong> turism. Stiftelsen leds av enstyrelse där <strong>Stockholms</strong> läns landsting, <strong>Stockholms</strong>stad <strong>och</strong> skärgårdskommunerna är representerade.Landstinget är stiftelsens huvudfinansiär. Ett 70-talpersoner, bofasta i skärgården, är idag anställdasom tillsynsmän, naturvårdare <strong>och</strong> jordbruksarrendatorer.Landstinget ansvarar också för hälso- <strong>och</strong> sjukvård,tandvård <strong>och</strong> omsorg i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetliksom i övriga delar av <strong>Stockholms</strong> län.Verksamheten anpassas till säsongen, vilket medförresursförstärkning under högsäsong. För närvarandegenomför Landstingsstyrelsen en översynav närsjukvårdens <strong>och</strong> sjukhusvårdens framtidaorganisation 1 i länet. Inriktningen av landstingetsegna insatser i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet anges ilandstingets skärgårdspolitiska program, antaget ilandstingsfullmäktige i maj 2006.Enligt RUFS 2001 är den övergripande visionenför <strong>Stockholms</strong>regionen en långsiktigthållbar utveckling. Tre grundläggande målhar lagts fast för regionens utveckling:internationell konkurrenskraft, goda <strong>och</strong>jämlika levnadsvillkor samt långsiktigthållbar livsmiljö. Dessa mål ska också vägledautvecklingen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.<strong>Stockholms</strong> läns museum arbetar för att öka medvetandetom betydelsen av länets historia <strong>och</strong> värdetav <strong>Stockholms</strong>regionens kulturmiljöer. Museetmöter främst publiken runt om i länet genom skolbesök,vandringsutställningar <strong>och</strong> skyltade kulturstigari historiska miljöer. På museet visas tillfälligautställningar om kulturhistoria, byggnadsvård <strong>och</strong>konst. Här finns även en museibutik <strong>och</strong> ett bibliotekmed kulturhistorisk litteratur om länet. Museetbedriver också en omfattande uppdragsverksamhet.Länsmuseet har uppmärksammat <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetgenom ett särskilt program (Kulturåri skärgården).StatenStatliga verksamheter har traditionellt spelat enstor roll i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Mångastatliga verksamheter som har funnits under långtid håller på att omstruktureras <strong>och</strong> omfattningenminskar. Det gäller exempelvis tullen, posten,<strong>kust</strong>bevakningen <strong>och</strong> försvaret. Vägverket ansvararför allmänna bryggor <strong>och</strong> driver reguljär färjetrafik.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet utnyttjas också förexempelvis hamnar <strong>och</strong> sjöfart.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är av riksintresse iflera olika bemärkelser. Enligt miljöbalkens fjärdekapitel är <strong>kust</strong>områdena <strong>och</strong> skärgårdarna i Södermanland<strong>och</strong> Uppland från Oxelösund till Herräng<strong>och</strong> Singö i sin helhet av riksintresse med hänsyntill de samlade natur- <strong>och</strong> kulturvärden som finnsi området. Turismens <strong>och</strong> friluftslivets, främst detrörliga friluftslivets, intressen ska beaktas särskiltvid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretageller andra ingrepp i miljön. Det finns ocksåen lång rad andra riksintressen i området enligtmiljöbalkens tredje kapitel. De avser både bevarandevärden<strong>och</strong> nyttjandeintressen t.ex. naturvård,friluftsliv, yrkesfiske, sjöfart <strong>och</strong> försvaret.Flera statliga myndigheter är engagerade iutvecklingsfrågor av betydelse för förhållandena i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. På regeringens1Slutrapport från utredningen om <strong>Stockholms</strong> framtida sjukvårdsstruktur, SLL 2004
Områden som Skärgårdsstiftelsen äger <strong>och</strong>/eller förvaltar Källa: Skärgårdsstiftelsen.<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 15
16 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårduppdrag har länsstyrelserna i <strong>Stockholms</strong>, Uppsala<strong>och</strong> Södermanlands län utarbetat ett ”Miljö- <strong>och</strong>hushållningsprogram för skärgården”, som ocksåföljts upp. Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län har regionaliseratde av riksdagen antagna 16 miljökvalitetsmålen,inklusive de tre målen Ingen övergödning,Grundvatten av god kvalitet <strong>och</strong> Hav i balans samtlevande <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård. Bland de regionala miljömålenanges att uttagen av grundvatten i skärgården<strong>och</strong> andra bristområden senast år 2010 ska varareglerade så att de inte är större än grundvattnetsnybildning. I Värmdö kommun, där omfattningenav saltpåverkade brunnar är stor, har sådan regleringredan införts i vissa områden.Länsstyrelsen har ansvar för myndighetsutövning,den ska samordna statliga intressen i denfysiska planeringen <strong>och</strong> tillhandahålla underlag förkommunernas planering. Den ska också godkännamiljökonsekvensbeskrivningar. Därvid har länsstyrelsenett särskilt ansvar för mellankommunalafrågor <strong>och</strong> för hälsa <strong>och</strong> säkerhet.Europeiska unionenInom EU utvecklas riktlinjer för integrerad <strong>kust</strong>zonsförvaltningi medlemsländerna, (Integratedcoastal zone management, ICZM). Avsikten äratt identifiera bl.a. risker innan de blir problem,vem som har del i problemet samt aktörer som haransvaret att lösa dem. Boverket har fått i uppdragatt redovisa hur samhällsplaneringen för en hållbarutveckling av Sveriges <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdenöverensstämmer med EU:s principer <strong>och</strong> uppgifter.Nya strukturfondsprogram gäller från 2007.Strukturfondsprogrammet Central Baltic omfattarett betydligt större område såväl i Sverige som iFinland <strong>och</strong> Baltikum än tidigare programmet förInterreg III-A för skärgården. Central Baltic är ettgränsöverskridande program med tre delprogram;tematiskt delprogram, delprogram för skärgårdar <strong>och</strong>öar <strong>och</strong> delprogram för Södra Finland – Estland.Programmet omfattar geografiskt <strong>kust</strong>området frånGävleborgs län till Östergötlands län <strong>och</strong> ävenGotland. Det tematiska delprogrammet omfattarsamtliga regioner <strong>och</strong> prioriterar; ”Förbättradekonomisk konkurrenskraft” <strong>och</strong> ”Förbättrad miljö<strong>och</strong> livskvalitet”. Delprogrammet om skärgårdar<strong>och</strong> öar prioriterar ”En diversifierad <strong>och</strong> dynamiskekonomi” <strong>och</strong> ”Bra levnadsförhållanden <strong>och</strong> levandelokalsamhällen”.Av betydelse för skärgårdsområdet är även detförslag till Landsbygdsprogram för Sverige för år2007–2013 som regeringen skickat till EU-kommissionenför godkännande. Det ska ersätta nuvarandeMiljö- <strong>och</strong> landsbygdsprogram, 2000–2006. Detnya Landsbygdsprogrammet har fyra ”axlar”, vilkaska bidra till en god utveckling av landsbygden;”Förbättra konkurrenskraften i jordbrukssektorn”,”Förbättra miljön <strong>och</strong> landskapet”, ”Diversifiering<strong>och</strong> förbättrad livskvalitet på landsbygden” samt”Leader” som är en metod för lokal förankring <strong>och</strong>samverkan vid genomförandet av Landsbygdsprogrammet.Länsstyrelsen har nyligen färdigställten regional strategi för genomförandet avLandsbygdsprogrammet.Skärgårdssamarbetet inom Nordiska Ministerrådethar pågått sedan 1978 <strong>och</strong> ska fortsätta.EU:s nya Ramdirektiv för vatten innebärgrundläggande förändringar vad gäller hanteringav vattenfrågor. Principerna är definierade i dengemensamma direktivtexten som gäller för hela EU.Arbetet med att implementera direktivet i Sverigepågår. Direktivet innefattar ytvatten, grundvatten<strong>och</strong> <strong>kust</strong>vatten men inte hav. Utgångspunktenför direktivet är att vattenfrågor ska hanteras påbasis av avrinningsområden. Detta ställer krav påhelhetssyn <strong>och</strong> bygger på samverkan mellan vattenintressenterna.Den övergripande målsättningen med direktivetär att skydda <strong>och</strong> förbättra vattenresurserna <strong>och</strong>därigenom bidra till att det finns tillräcklig tillgångpå vatten av god kvalitet för en hållbar, balanserad<strong>och</strong> rättvis vattenanvändning. Målsättningen är att iprincip alla vattenresurser ska uppnå god ekologiskstatus. För detta finns en fastställd tidplan.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 17Privata aktörerPrivata aktörer, företag <strong>och</strong> organisationer har storbetydelse för ekonomisk tillväxt, sysselsättning <strong>och</strong>utvecklingen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Mångaaktörer är även engagerade <strong>och</strong> både driver <strong>och</strong>deltar i lokala, regionala <strong>och</strong> nationella utvecklingsprojekt.Det tycks ske en förskjutning i nationell <strong>och</strong>internationell policy från att främst ha varitinriktad på bevarande <strong>och</strong> vidmakthållandeav värden <strong>och</strong> resurser till en mer utvecklingsorienteradinriktning. Insatserna inriktasallt mer på aktiv förvaltning <strong>och</strong> utvecklinggenom samverkan mellan olika aktörer.
18 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 19Strategiska utvecklingsfrågor
20 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdUtmaningarI <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet, liksom i övrigadelar av regionen, pågår en snabb strukturomvandling.Förändringarna får påtagligaeffekter för såväl sociala <strong>och</strong> ekonomiskasom miljömässiga förhållanden.LivskvalitetBefolkning <strong>och</strong> bostäderSom framgår av rapporten Skärgård i förändring(Rtk PM 8:2004) har skärgårdens befolkning ökatunder senare decennier. Den starkaste befolkningstillväxtenhar skett på öar med vägförbindelse viabro, tunnel eller färja. Även öar utan sådan landförbindelsehar haft en folkökning, men där rör det siginte om så många människor. På några kärnöar hardock antalet barn minskat. Där bor sammanlagtcirka 3 000 personer. Jämfört med länet som helhetfinns en överrepresentation av personer över 45 år iskärgården.Skärgården är starkt påverkad av storstadensutveckling. Skärgården erbjuder ett attraktivtboende för många i de tätortsnära delarna <strong>och</strong> enattraktiv livsstil i mellanskärgården. Med hänsyntill det starka bebyggelsetryck som finns i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet får det enligt 4 kap. Miljöbalkeni princip inte tillkomma någon ytterligare fritidsbebyggelse.Fritidsbebyggelse får endast kommatill som komplement till befintlig bebyggelse <strong>och</strong>som enklare fritidshus för det rörliga friluftslivet.Den stora efterfrågan på fritidshus gör att tidigarepermanenthus omvandlas till fritidshus <strong>och</strong> prisernastiger till orimliga nivåer för dem som vill bosätta sigpermanent i skärgården. Detta leder till svårigheterför den bofasta befolkningen, särskilt för ungdomar<strong>och</strong> äldre, som vill bo kvar i skärgården. En parallelltrend med ökat permanentboende, <strong>och</strong> framföralltdeltidsboende, sker i vissa delar av skärgården.Denna omvandling från fritidshus till permanentboendesker främst i de inre mer tätortsnära delarnaav <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet som har väg-, bro<strong>och</strong>färjeförbindelse. Under det senaste decenniethar omvandlingen till åretruntboende gått snabbt.Fortfarande finns en stor potential att öka permanentboendei befintliga fritidshus.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 21En av de mest uppmärksammade frågorna blandskärgårdsbor idag är bristen på bostäder i rimligaprislägen. Flera kommuner anvisar mark på öar förny bostadsbebyggelse i sina planer. För att förbättratillgången på bostäder har SIKO (Skärgårdensintresseföreningars kontaktorganisation) inventeratefterfrågan <strong>och</strong> utrett möjligheterna att bilda ettallmännyttigt bostadsbolag i skärgården med syfteatt skapa fler hyresbostäder.Arbetstillfällen <strong>och</strong> inkomsterInkomstmöjligheterna är idag bättre, arbetslöshetenär låg <strong>och</strong> sysselsättningsgraden är hög i skärgårdsområdet.En orsak till att arbetslösheten är låg ärsvårigheten att på vissa öar utan vägförbindelse ståtill arbetsmarknadens förfogande. Under perioden2000–2003 har inkomstutvecklingen varit positivsåväl i skärgården som i länet, mätt som medianinkomst.Inkomstutvecklingen för länet <strong>och</strong> skärgårdensom helhet överensstämmer väl. Inkomsterna påöarna i länet är lägre än för länet som helhet.Inkomstförhållandena varierar dock mellanskärgårdskommunerna. På öar utan bro, färja ellertunnel varierar inkomstförhållandena mellan de olikaskärgårdskommunerna. Vissa av dessa öar kan hatendenser till att vara förorter, medan andra i högregrad kan karakteriseras som traditionell glesbygd.Det finns en stark tradition av småföretagande iskärgårdsområdet. Traditionella näringar minskarmedan bl.a. småskalig turism har ökat. Näringsstrukturenpå öar med <strong>och</strong> utan landförbindelser skiljersig åt. Handel, kommunikationer <strong>och</strong> offentlig verksamhetdominerar på öar utan vägförbindelser tillfastlandet. De är generellt lägre på öar utan landförbindelserän på sådana som har bro, tunnel eller färjatill fastlandet. Den sociala servicen upprätthålls, menmånga butiker riskerar att inte klara sin ekonomi påsikt.Efterfrågan på bostäder är stor. Det pågår enomfattande omvandling av fritidshus tillpermanentboende på fastlandet <strong>och</strong> iområden som har bro, tunnel <strong>och</strong> färjeförbindelsemed fastlandet. Omvandling av fritidshustill permanentboende sker även på öarna.Deltidsboendet ökar på öarna. Parallellt finnsen trend att permanentboende i strandnäralägen över- går till fritidshus.Fastighetsprisernaär, i likhet med övriga länet, oftaalltför höga för ordinära hushåll.
22 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdI <strong>Stockholms</strong> län pågår en omfattande inflyttning i tidigare fritidshus. I röda områden harfastigheter övergått till att bebos året runt under perioden 1990–1998.Källa: Fastighetstaxeringsregistret 1990 <strong>och</strong> 1998.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 23Vintertid finns inte så många människor i övärlden. Utbudet av trafiktjänster <strong>och</strong> service är begränsat.Öar med enskilt finansierade färjor har räknats till gruppen ”Öar utan vägförbindelse till fastlandet”..
24 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdUnder sommar, vår <strong>och</strong> höst vistas många i området <strong>och</strong> fritidshusen är bebodda.Utbudet av båttrafik <strong>och</strong> lokal service är betydligt större än på vintern.Öar med enskilt finansierade färjor har räknats till gruppen ”Öar utan vägförbindelse till fastlandet”..
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 25StrukturomvandlingOmvärlden förändrasDe genomgripande globala förändringarnapåverkar även skärgården. De militära hoten minskarsamtidigt som gränserna öppnas <strong>och</strong> konkurrensenökar. Befolkningen åldras <strong>och</strong> medelåldernökar. De yngre pensionärsgrupperna kommer att blibetydligt större än tidigare. Många av dem säger sigvilja resa mer när de får mer fritid.De nya förhållandena påverkar också Östersjön.Miljöstörande punktutsläpp till mark, luft <strong>och</strong>vatten byggs bort samtidigt som nya produktionsmetoder,konsumtionsmönster <strong>och</strong> resvanor brederut sig i alla regioner runt havets <strong>kust</strong>er. Den ekonomiskatillväxten väntas fortsätta. Sjöfarten ökar.Många stadsregioner i Östersjöområdets <strong>kust</strong>områdenhar stor befolkning. Havets miljöbelastningkan väntas bli mer relaterad till sjötransporter <strong>och</strong>diffusa utsläpp.Försvaret behöver inte så mycketmark på siktI Sverige väntas den pågående omställningen <strong>och</strong>neddragningen av försvaret fortsätta. Det senasteförsvarsbeslutet innebär att militära anspråk påmark <strong>och</strong> anläggningar minskar. Många storaområden <strong>och</strong> välutrustade anläggningar kan öppnasför alternativ användning. Detta väntas ske stegvis<strong>och</strong> under lång tid. I flera områden kan militäranvändning kombineras med civila verksamheter.Efter försvarsbesluten 2000 <strong>och</strong> 2004 harFörsvarsmaktens anläggningar reducerats <strong>och</strong>omstrukturerats i <strong>Stockholms</strong> län. Försvarsmaktenhar aviserat att man med hänsyn till de olika försvarsbeslutenavser att under 2007 göra en översynav nu gällande förordnandeområden enligt 12 kap.4 § PBL (se karta sid. 22). För de områden somförsvaret lämnar kommer förordnandet att tas bort<strong>och</strong> för vissa andra kan det bli fråga om gränsjusteringar.Exempelvis har riksintresse för totalförsvaretför bl.a. Rindö <strong>och</strong> Myttinge återkallats.Att ett område omfattas av förordnande enligt 12 kap.4 § PBL innebär att Länsstyrelsen ska pröva omlämnade bygglov har beaktat totalförsvarets intressenenligt 3 kap. 9 § MB. Om bygglovet kan innebäraatt utnyttjandet av försvarets anläggningar påtagligtförsvåras så ska byggnadsnämndens beslut upphävas.Eftersom många av försvarets anläggningar/områden av sekretesskäl inte kan redovisas öppethar områdesavgränsningen gjorts så omfattande attförsvarets intressen inte ska röjas, vilket har lett tillstora förordnandeområden. Detta innebär att i storadelar av de områden som omfattas av förordnandenbör som regel försvarsintressena inte vara någothinder för olika åtgärder.Behovet av gränskontroll <strong>och</strong> <strong>kust</strong>bevakningmellan länderna inom EU minskar <strong>och</strong> samarbeteom exempelvis räddningstjänst <strong>och</strong> katastrofberedskapökar. Detta kan få stora konsekvenserför framtida arbetsmarknad <strong>och</strong> markanvändning i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Försvaret kommer dock även fortsättningsvis attbehöva använda mycket stora mark- <strong>och</strong> vattenområdeni särskilt de norra <strong>och</strong> södra delarna av<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet för övning <strong>och</strong> skarpskjutning.Näringslivet ändrar karaktärStrukturomvandlingen intensifieras också inom<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdets näringsliv. Sysselsättningenväntas knappast öka i traditionellatillverkningsbranscher. De nya jobben kommer istället inom tjänstenäringar <strong>och</strong> serviceproduktion.Efterfrågan på kunskapsinnehåll i produktionenväntas öka. Nya <strong>och</strong> växande företag spelaren viktig roll för möjligheterna till försörjning <strong>och</strong>sysselsättning i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Små<strong>och</strong> medelstora företag väntas stå för tillväxten påarbetsmarknaden. Inom den offentliga tjänsteproduktionenförutses också en ökad efterfrågan påny arbetskraft inom en inte alltför avlägsen tid.
26 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdRiksintresseområden för totalförsvaret enligt 12 kap, 4 § plan- <strong>och</strong> bygglagen (PBL), vilkapå underlag av Försvarsmakten förordnats av Länsstyrelsen genom beslut den 1 juli 2003.Källa: Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 27Storstadens ekonomiska influensökarDet var länge sen det var ekonomiskt bärkraftigtatt idka jord- <strong>och</strong> skogsbruk eller fiske i skärgårdenmed traditionella metoder. För att kunna vidmakthålladet öppna skärgårdslandskapet krävs nyalösningar <strong>och</strong> inkomstkällor som turism ellersamhällsfinansierade åtaganden via exempelvisSkärgårdsstiftelsen.Näringslivets ändrade karaktär innebär att storstädernasekonomiska betydelse ökar. I hela världenpågår en snabb tillväxt i stora stadsregioner. Destora marknaderna kan bära upp en högt drivenspecialisering inom tjänsteproduktionen. Dettamönster märks också i Sverige. <strong>Stockholms</strong>regionens<strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård drar fördel av närheten tilldenna stora <strong>och</strong> växande marknad. Många bofastai förvärvsarbetande ålder lönearbetar <strong>och</strong> pendlartill jobbet. Andra är egenföretagare. Verksamheteri övärlden replierar på storstadsbefolkningens köpkraft,tjänsteefterfrågan <strong>och</strong> rekreationsbehov.Inom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet arbetar deflesta med tjänsteproduktion. Arbetsställena ärförhållandevis väl spridda inom området. De storaarbetsplatserna, med fler än tjugo sysselsatta,återfinns inom tjänstesektorn. Arbetsställena medvaruproduktion är genomgående mindre. Arbetsplatsernasgeografiska tyngdpunkt finns i områdenarakt öster om Stockholm <strong>och</strong> norrut längs <strong>kust</strong>en.Längs norra roslags<strong>kust</strong>en finns flera tjänsteproducerandearbetsställen med arbetskraft som har merän tre års eftergymnasial utbildning. De flesta somarbetar med varuproducerande verksamheter harhögst gymnasieutbildning. Endast ett fåtal högutbildadearbetar med varuproducerande verksamheter.Vid de flesta av dessa arbetsställen arbetar endasten eller ett fåtal personer.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet har förändrats.Traditionella näringar <strong>och</strong> arbetsplatserhar minskat i omfattning. Samtidigt ökarstorstadsinfluerade delar av ekonomin.Turism <strong>och</strong> besöksnäring representerar enstor <strong>och</strong> växande marknadspotential. Deförändrade ekonomiska förhållandena fårkonsekvenser för användning av mark <strong>och</strong>vatten, landskapskaraktär <strong>och</strong> miljökvalitéer.Omställningen av försvaret kan få särskiltstor betydelse eftersom militär verksamhethittills ställt anspråk på stora områdeni skärgården <strong>och</strong> representerat mångaarbetstillfällen.GenerationsväxlingUnder senare år har andelen barn i skolåldern (7–19år) i skärgården varit nästan oförändrad <strong>och</strong> liggerpå ungefär samma nivå som hela länet. 2 Andelensmå barn (0–6 år) är däremot lägre än övrigalänet <strong>och</strong> har dessutom minskat under senare år.Åldersgruppen 25–44 år är betydligt mindre iskärgården än i länet <strong>och</strong> har minskat. Personeri åldern 45–64 år utgör den överlägset störstaåldersgruppen i skärgården. Många har bosatt sigi skärgården under senare år. Därför har de äldreåldersgrupperna vuxit. Sammantaget innebär dettaatt personer i åldrar som ingår i unga familjer harminskat, medan äldre hushåll utan barn har ökat.Ett ökat inslag av seniorer med utflugna barn kanväntas under kommande år.Nya attityder <strong>och</strong> livsstilarUtbildningsnivån i skärgården är avsevärt lägreän i hela länet. Det går dock inte att säga att en lågutbildningsnivå skulle vara ett skärgårdsproblem.Vid jämförelser av skärgårdsområdet med helaskärgårdskommunerna, visar det sig snarast vara såatt skärgårdsområdet dels har högre andel högutbildade(mer än 3 års eftergymnasial utbildning), delsockså har högre andel lågutbildade (mindre än 2 års2Skärgård i förändring, RTK PM 8 2004
28 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdBofast befolkning på öar år 2002 utan vägförbindelse respektive med statligfärjförbindelse. Cirkelns storlek är proportionell mot antalet bofasta.Källa: Glesbygdsverket.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 29gymnasial eller endast förgymnasial utbildning) änhela kommunerna.Genom att modern teknik ger möjlighet tilldistansarbete kan fler personer bosätta sig i skärgården<strong>och</strong> fortsätta arbeta på fastlandet. Dettauppfattas inte enbart som positivt av alla, menbidrar till en levande skärgård. När de geografiskaavståndens betydelse minskar, ökar möjligheternaatt verka på platser som ligger relativt långt från destora marknaderna. Studier 3 visar att flyttningarinte längre är arbetsrelaterade i samma omfattningsom tidigare. I långt större utsträckning baserasflyttbeslut på behov av miljöombyte eller är en deli människors livsprojekt där sociala aspekter <strong>och</strong>värderingar spelar en betydande roll. Sammantagetkan dessa trender förväntas ge fortsatt utflyttningtill skärgården.En del personer som flyttar ut i <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdenförväntar sig ofta samma boendestandard <strong>och</strong>därmed också vattenförbrukning som i storstaden.Stora delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet utgör ettbristområde vad gäller sötvatten <strong>och</strong> en anpassningmåste ske till de begränsade resurserna.Mer fritid <strong>och</strong> rekreationEn ökad efterfrågan på upplevelser, intryck <strong>och</strong>resor bidrar till att allt färre väljer att tillbringahela somrarna i segelbåten eller fritidshuset. Defritidshus som finns i skärgården används idag avfler familjer än när de byggdes. Barn <strong>och</strong> barnbarnanvänder gärna fritidshuset i skärgården. Dettatillsammans med en turistindustri som allt merinriktar sig mot upplevelser gör att skärgårdenbesöks av fler personer <strong>och</strong> att det krävs mer transporter.En ökad efterfrågan på avskildhet – särskiltinom räckhåll från storstaden, jordnära upplevelser,fysisk aktivitet <strong>och</strong> äventyr kan konstateras. Andratongivande värderingar som påverkar turismen iskärgården är omsorgen om miljön, levande kultur<strong>och</strong> krav på kvalitet. Men turismen belastar ävenden känsliga vattenmiljön.Den digitala utvecklingen görskärgården mer tillgängligYtterskärgårdens känsliga miljöer har tidigare varitrelativt förskonade från det starka besökstryck somresten av skärgården har utsatts för under långtid. Teknikutvecklingen inom navigationsområdet(GPS) tillsammans med nya noggranna sjökort<strong>och</strong> allt snabbare fritidsbåtar gör att allt fler harmöjlighet att ta sig långt ut i ytterskärgården pårelativt kort tid. Fler <strong>och</strong> snabbare motorbåtarutgör ett reellt hot mot ytterskärgårdens känsligaområden. Tystnaden störs. Just tystnad är någotsom många uppskattar i naturen <strong>och</strong> i synnerhet iytterskärgården. Därför föreslås i länsstyrelsernasmiljö- <strong>och</strong> hushållningsprogram för skärgården attavgränsade hänsynsområden ska pekas ut i ytterskärgården.Utbyggnad av ny fysisk infrastruktur för bredbandi skärgården har skett med hjälp av offentligfinansiering. Samtliga skärgårdskommuner harutarbetat IT-infrastrukturprogram, men fortfarandevarierar tjänster som finns tillgängliga i nätenmellan olika kommuner. Tillgången till tjänster ärmarknadsberoende. En tillräckligt stor kritiskmassa av abonnenter eller tillräckligt stor betalningsviljaär en förutsättning för att ansluta enskildahushåll <strong>och</strong> verksamheter.Skärgården lockar fler människor <strong>och</strong>nya grupper. Nya tekniska hjälpmedelgör skärgården mindre vansklig <strong>och</strong> mertillgänglig. Störningarna riskerar att öka bl.a.i ytterskärgårdens känsligaste delar.3Bland annat Regionalpolitiska utredningen, SOU 2000:87
30 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdExempel på sevärdheter <strong>och</strong> gästhamnar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Källa: www.skargardsguiden.com, www.stockholmtown.se
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 31KulturlandskapKulturpräglade miljöerHela skärgården rymmer stora natur- <strong>och</strong> kulturvärden.Marken <strong>och</strong> vattnen har brukats med småskaligametoder under lång tid. Detta har gjort attskärgården har en unikt sammansatt karaktär.Stora delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är avriksintresse för natur- <strong>och</strong>/eller kulturmiljövården.Det är en stor utmaning att säkerställa framtidahävd <strong>och</strong> skötsel av landskapet på ett uthålligt sätt.Idag finns inte mycket kvar av det typiska skärgårdsjordbruket.Många ängsmarker har odlats upp ellerväxt igen. Endast ett fåtal betade strandängar finnskvar. Dessa har ofta ett mycket rikt fågelliv.Bebyggelsen <strong>och</strong> naturen berättar om hurskärgården har bebotts <strong>och</strong> hur befolkningen harförsörjt sig. Variationerna i skärgårdens kulturlandskapförklaras bland annat av vem som varitmarkägare. Den sörmländska skärgården, liksominre delen av <strong>Stockholms</strong> skärgård som anslutertill Sörmlands skärgård har till större delen tillhörtstörre gods <strong>och</strong> brukats av arrendebönder ellertorpare. Idag finns bland annat flera stora öar meduppvuxen ädellövskog <strong>och</strong> relativt få bofasta.Mellanskärgården <strong>och</strong> norra delen av skärgården i<strong>Stockholms</strong> län har av tradition ägts av självägandebönder. Där finns alltjämt en lokal skärgårdsbefolkningmed långvarig historisk anknytning i storadelar av skärgårdsområdet <strong>och</strong> en rik skatt av kulturhistorisktintressanta natur- <strong>och</strong> kulturmiljöer.Skärgården i norra Roslagen <strong>och</strong> Uppsala län harägts av självägande bönder eller hört till de storabruken. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen<strong>och</strong> andra kulturlämningar inventerades under1970-talet. Inventeringen var både geografiskt <strong>och</strong>kvalitetsmässigt bristfällig. Därför saknas mycketkunskap om de kvalitéerna idag. I några kommunerhar kompletterande inventeringar gjorts senare.Det finns ett stort behov av att restaurera <strong>och</strong> vårdakulturlandskap i inre <strong>och</strong> mellanskärgården. Framtidamöjligheter till djurhållning, i synnerhet av betesdjur,spelar en betydelsefull roll för bevarande av detbiologiska kulturarvet.Skärgårdens äldre bebyggelse uppvisar precis somlandskapet lokala särdrag. Den traditionella skärgårdsbefolkningens(fiskarböndernas) byggnader <strong>och</strong>bebyggelselägen är delvis bevarade. Denna bebyggelseutgörs av skärgårdsbyarna vilka består av bebyggelsesamlingarsom lokaliserats till skyddade <strong>och</strong> obrukbaradelar av marken. En del av dessa byar hartradition sedan medeltiden då skärgården var fulltut koloniserad. Från fiskarböndernas tid finns ävensjöbodar <strong>och</strong> båthus vilka har förlagts i skyddadelägen. På flera håll finns även större <strong>och</strong> mindresamlingar av dessa byggnader. I ytterskärgårdenfinns äldre bebyggelse i form av bodar i vilka manbodde då man bedrev s.k. utskärsfiske.En annan betydelsefull byggnadskategori i<strong>Stockholms</strong> skärgård utgörs av sommarvillornafrån 1800-talets senare del. Dessa byggnaderkarakteriseras till stor del av utsirade verandor<strong>och</strong> snickerier. Till byggnadskategorin hör oftasmå privata badhus <strong>och</strong> lusthus i samma stil.Under 1900-talets början slog en betydligt enklarekategori fritidshus igenom. Denna bebyggelsekategoriomnämns fritidshus <strong>och</strong> sportstugor. Runt<strong>Stockholms</strong>regionen <strong>och</strong> i skärgården återfinnsdenna bebyggelsekategori som idag utgör en hotadbebyggelsegrupp.Det maritima kulturlandskapet utgörs av nätverketav farleder <strong>och</strong> hamnar med lämningar på<strong>och</strong> under vattnet. Fiskarbefolkningen, men ocksåsäljägare, utgjorde en stor rekryteringsbas för sjöfart,lotsar <strong>och</strong> fyrvaktare. I skärgården finns flerahistoriska farleder som än idag uppmärksammas<strong>och</strong> värnas, bland annat Kung Valdemars segelled <strong>och</strong>Postvägen. I skärgården finns även marinarkeologiskalämningar i form av t.ex. förlista skepp.Den till synes orörda <strong>och</strong> ostörda naturen i skärgårdensyttre delar har ett särskilt stort upplevelsevärde.Även i områden som Utfredlarna eller StoraNassa finns spår av äldre tiders mänskliga aktiviteter.Delar av ytterskärgården har föreslagits somvärldsarvsområde. Landskapets skönhetsvärden,
32 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdrika djurliv <strong>och</strong> unika vildmarkskaraktär är viktigatt bevara <strong>och</strong> vårda för kommande generationer.Ytterskärgårdens unika miljö är också känslig förstörningar till följd av ökad mänsklig närvaro iområdet. Särskilt i ytterskärgården finns områdendär orördhet <strong>och</strong> tystnad är viktiga för naturupplevelsen.Här finns ett rikt fågelliv som är särskiltstörningskänsligt i häckningstider.Buller <strong>och</strong> andra störningar av mänsklig aktiviteti skärgården måste hanteras utifrån en helhetssyn.Vem störs var, av vad <strong>och</strong> i vilka situationer?Förutom störningar från aktiviteter på öar <strong>och</strong> vattenbör även flyget vägas in. Hastighetsbegränsningartill sjöss kan vara ett sätt att ta ökad hänsyn till djur<strong>och</strong> människor.Starkt förändringstryckI stora delar av skärgården finns ett påtagligtförändringstryck. Detta tryck riskerar att påverkakänsliga natur- <strong>och</strong> kulturmiljöer negativt. Detfinns stora skillnader i hur mycket olika miljöer tål.Värnandet av värdefulla miljöer <strong>och</strong> samtidigt uppfyllamålet med en levande skärgård, är en mycketkomplex uppgift.Vid alla hav, sjöar <strong>och</strong> vattendrag i Sverige gällergenerellt strandskydd om 100 meter på land<strong>och</strong> ut i vattnet. Syftet med strandskyddet är delsatt säkerställa förutsättningar för allmänhetensfriluftsliv, dels att trygga livsmiljöer för växt- <strong>och</strong>djurliv. Länsstyrelserna har möjlighet att utökastrandskyddet. I <strong>Stockholms</strong> län gäller i princip300 meters strandskydd i hela skärgården. Länsstyrelsenkan också upphäva eller ge dispens frånstrandskyddet. Även kommunerna kan ge dispensinnanför en specificerad delegationslinje. Länsstyrelseni <strong>Stockholms</strong> län har genomfört en studie avbefintlig exploatering av hus <strong>och</strong> bryggor inom 100meter från strand. Studien visar att vissa strandområden,främst nära Stockholm, är hårt exploaterademedan det på andra ställen finns gott om oexploateradestränder.Störningskänsliga naturmiljöerOmråden som är känsliga för störningar är främstsådana som djuren använder som häckningsplatser<strong>och</strong> barnkammare. Dessa områden utgörsfrämst av grunda havsvikar <strong>och</strong> ytterskärgårdenskarga skär. I skärgården finns flera områden somklassats som djurskyddsområden för fågel ellersäl. På dessa öar råder landstigningsförbud underden känsligaste tiden på året. De platser som liggerunder vattenytan i de grunda havsvikarna är meroskyddade. Dessa havsvikar är inte sällan också demest attraktiva platserna för bad, kajakpaddling,fritidshus med bryggor <strong>och</strong> bastu eftersom vattnetär varmare <strong>och</strong> vinden lugnare. Länsstyrelsen i<strong>Stockholms</strong> län har tillsammans med <strong>Stockholms</strong>läns fiskareförbund, <strong>Stockholms</strong> läns fiskevattenägarförbund,Sportfiskarna <strong>och</strong> Skärgårdsstiftelsentagit fram 25 flader <strong>och</strong> vikar i 18 olika fredningsområden.Värdefulla miljöer hotas när traditionellanäringar, redskap <strong>och</strong> farkoster övergeseller anpassas till mer moderna villkor. Detbehövs nya sätt att finansiera, vårda <strong>och</strong>vidareutveckla natur- <strong>och</strong> kulturarvet i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet. Flera intressanta<strong>och</strong> karaktärsfulla natur- <strong>och</strong> kulturmiljöeri <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet skulle tåla flerbesökare, men platserna är inte särskilt välkända <strong>och</strong> tillgängliga för allmänheten.Ökad besöksström skulle ge nya intäkter.Ökat besökstryck i områden med känsligtdjurliv är ett växande hot.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 33Hela skärgårdsområdet är kulturpräglat. Många <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsmiljöerrymmer stora kulturhistoriska värden.Källa: Regionplane- <strong>och</strong> trafikkontoret <strong>och</strong> Länsstyrelserna i Södermanland, Stockholm <strong>och</strong> Uppsala.
34 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdVattenområdenKust- <strong>och</strong> skärgårdsvattnet <strong>och</strong>marin miljöNäringshalterna har i de områden som påverkasav utsläpp från större reningsverk kraftigt minskatsedan 1970-talet. Fosforhalterna minskade kraftigtnär effektiv fosforrening infördes i reningsverken ibörjan av 70-talet <strong>och</strong> har sedan fortsatt att minskanågot när reningen blivit allt effektivare. I slutetav 1990-talet infördes även ett kvävereningssteg ide större reningsverken vilket lett till att mängdenkväve också minskat, på de flesta håll dock inte likamarkant som fosfor. Fortfarande finns förhöjdanäringshalter i flera havsområden i <strong>Stockholms</strong> länsskärgård <strong>och</strong> övergödningen är det mest allvarligaregionala föroreningsproblemet i skärgården.Värst utsatta är den storstadsnära innerskärgården<strong>och</strong> djupa havsvikar med näringstillförsel frånvattendrag <strong>och</strong> avloppsreningsverk <strong>och</strong> låg vattenomsättning.Även enskilda avlopp bidrar tillövergödningen, men omfattningen varierar i olikaområden. Hela havsområdet påverkas dessutom aven stor deposition på havsytan av framför allt kvävefrån förbränning <strong>och</strong> djurhållning.Östersjöns generellt höga näringsnivåer, i synnerhetav fosfor, påverkar direkt förhållandenainne i skärgårdsområdena <strong>och</strong> är ett viktigt inslag iövergödningsproblematiken i skärgårdsvattnen.Genom effektiva reningsåtgärder har mängdenplanktonalger i vattenmassan minskat kraftigt i dedelar av skärgården som påverkats av utsläpp frånde stora reningsverken. I <strong>Stockholms</strong> inner- <strong>och</strong>mellanskärgård <strong>och</strong> i vattenområdena söder omSödertälje har detta lett till minskade algmängder ivattenmassan <strong>och</strong> en tydlig förbättring av siktdjupet,särskilt i <strong>Stockholms</strong> skärgård, efter att kvävereninginfördes i slutet av 1990-talet. Mindre näringsämnen<strong>och</strong> bättre siktdjup medför förbättrade förhållandenför algbälten längs stränderna. Deras djuputbredningkommer att kunna öka <strong>och</strong> mängden påväxtalgeratt minska – något som bör beläggas genomundersökningar. Välutvecklade algbälten förhöjerskärgårdens naturvärden <strong>och</strong> bidrar till att dennaturliga biologiska mångfalden återställs. Mänskligpåverkan fortsätter dock vara ett konkret hot <strong>och</strong>behovet av skydd är stort. Flera områden anses haså stora värden att de skulle ha varit reservat förlänge sedan om de legat på land. Länsstyrelserna iStockholm, Södermanland <strong>och</strong> Uppsala har i sittMiljö- <strong>och</strong> hushållningsprogram för skärgårdenföreslagit att alla vattenområden som är grundareän sex meter skulle kunna omfattas av allmäntbiotopskydd tills vidare.Det stora antalet fritidsbåtar som rör sig i skärgårdenunder sommarmånaderna utgör en del avbelastningen på den känsliga miljön. Utsläpp avtoalettavfall, disk- <strong>och</strong> tvättmedel, oljor, bensin <strong>och</strong>andra kemiska produkter sker från ett antal båtar.Näringsbidraget uppskattas till att sommartidkunna motsvara utsläppet från en medelstor stadutan reningsverk. Utsläppen kan lokalt utgöraäven en sanitär olägenhet <strong>och</strong> kan i ogynnsammafall sprida smitta. Ett stort hot mot strandnäramiljöer utgörs av byggandet av brygganläggningar,strandskoningar, marinor, muddringar etc.Vågbildningen <strong>och</strong> de starka strömmar som storabåtar åstadkommer, speciellt i smalare passager, kanåstadkomma erosion <strong>och</strong> skada det marina livet. Destora färjorna är exempel på hur negativ påverkankan uppstå vid en tät trafik med stort tonnage.Skadorna har dock minskat i omfattning efter atthastighetsbegränsningar införts i vissa ledavsnitt. Idagsläget framstår istället vissa av Waxholmsbolagetsbåtar <strong>och</strong> Cinderellabåtarna som de som bidrar mesttill stranderosion (Fartygstrafik <strong>och</strong> stranderosion i<strong>Stockholms</strong> skärgård, rapport 2004:19 från Länsstyrelseni <strong>Stockholms</strong> län). Lokalt kan även mindrebåtar åstadkomma erosionsskador, speciellt i vattenmed skyddat läge där fauna <strong>och</strong> flora är anpassade tillmindre utsatta förhållanden. För naturligt känsligastränder innebär det att den normalt förekommandemångfalden av djur <strong>och</strong> växter på utsatta ställenriskerar att försvinna <strong>och</strong> ersättas med mindre artrikalivsmiljöer där sten <strong>och</strong> grus bildar.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 35Den viktigaste zonen i skärgårdshavet är de översta10 metrarna av vattenmassan, vilket också är denzon som mest påverkas av verksamhet i skärgården.Här finns ljus <strong>och</strong> därmed också möjlighet för algeri vattenmassan <strong>och</strong> bottenlevande växter att tillväxa.De zoner som de bottenlevande växterna har somoptimala livsmiljöer är ”smala” i höjdled, jämförtmed motsvarande zoneringar på land. Detta innebäratt även små förändringar i grumlighet <strong>och</strong> ljusgenomsläppligheti vattnet kan ge stora förändringari bältesbildande arters utbredning. Det innebärockså att en stor del av de grunda miljöerna ofta är”linjemiljöer” som förekommer som bälten i ettgivet djupintervall. På land är miljöerna oftare meryttäckande <strong>och</strong> inte så begränsade av höjdskillnader.Olika former av ingrepp i stränders vattenmiljöerkan därför sammantaget innebära procentuellt settstora bortfall i vattenmiljön. Vissa sparsamt förekommandebiotoper i strand- <strong>och</strong> grundområdenkan vara väldigt betydelsefulla <strong>och</strong> samtidigtmycket utsatta.De grunda havsvikarna har stor betydelse förskärgårdens ekosystem. Många arter, såväl växtersom fiskar <strong>och</strong> fåglar, är beroende av denna miljöunder någon fas i sin livscykel. Dessa miljöer ärbiologiskt rikare relativt miljön i de större vattenområdenabl.a. beroende på snabb uppvärmning<strong>och</strong> riklig växtlighet som ger föda <strong>och</strong> skydd. Det ärockså områden som påverkas direkt vid eventuellexploatering. Det har traditionellt lagts stort fokuspå grunda områden, men det behövs en helhetssyn<strong>och</strong> en fokusering på alla biotoper eftersom ingenbiotop lever ett eget liv. De grunda områdena ärberoende av nedbrytning <strong>och</strong> frigöring av näringsämnenfrån de djupare områdena men också avprocesser på land.Sammantaget är påverkan på skärgårdshavet stor,vissa störningar sker främst under sommaren, ävenom utsläppen till <strong>kust</strong>en har minskat kraftigt historisktsett genom förbättrad rening <strong>och</strong> åtgärder för attminska avrinningen från land. Under sommarenhar det ökade besökstrycket <strong>och</strong> möjligheten attnavigera i ”svåra” vatten med hjälp av GPS, ekolod<strong>och</strong> bättre sjökort gjort att det snart inte finnsmiljöer kvar som slipper mer eller mindre regelbundnabesök av båtar. Detta innebär att mångaskyddsvärda miljöer ständigt utsätts för störningar<strong>och</strong> utsläpp.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet finns flera tidigare<strong>och</strong> pågående verksamheter som belastar miljön.Alla större anläggningar för tillverkning, infrastruktur,jordbruk, kemikaliehantering etc. är tillståndspliktigaenligt miljöbalken. Industriområden, båt<strong>och</strong>fartygsanknutna områden bland andra samtFörsvarsmaktens marker <strong>och</strong> övningsområden kankomma att kräva betydande saneringsinsatser.Många bebyggelseområden har otillfredsställandeavloppslösningar.ÖstersjönÖstersjön är idag ett helt annat hav än för någradecennier sedan. Östersjön är tydligt påverkad,även långt utanför <strong>kust</strong>erna. Skador har orsakatsav övergödning, för högt fiskuttag, samt gift- <strong>och</strong>oljeutsläpp. Övergödning har lett till stora förändringari växt- <strong>och</strong> djurliv. Havsmiljökommissionenkonstaterar att undermålig sjöfart, för svagtreglerat fiske, giftutsläpp <strong>och</strong> övergödning inverkarså negativt på marina ekosystem att produktionsförmåganhar försämrats <strong>och</strong> fortsätter att försämrasdramatiskt. Framtida klimatförändringar kanpåverka förutsättningarna ytterligare. Idag taringen det yttersta ansvaret för havet. OECD, somregelbundet granskar medlemsländernas miljöpolitik,har rekommenderat Sverige att anta <strong>och</strong>genomföra en nationell havsmiljöstrategi.I miljömålspropositionen 2005 konstateras attförsämringen av miljötillståndet i vattnens ekosystemär ett av de områden som sammantaget ärmest problematiskt att komma till rätta med, <strong>och</strong>att orsakssambanden hos de marina ekosystemenär sämre kända än hos sötvatten. Regeringen avseratt ta fram en sammanhållen <strong>och</strong> miljömålsövergripandenationell strategi för en långsiktigt hållbarhavsmiljö.
36 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdNaturvårdsverket har i ”Förändringar under ytan– Sveriges havsmiljö granskad på djupet, 2005”sammanfattat hoten mot <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> havsmiljön.Överfisket är det största nutida hotet mot möjligheternaatt långsiktigt nyttja de svenska havsresurserna,medan rekreationsvärden såsom möjlighetertill bad <strong>och</strong> fiske främst hotas av övergödning. Settur folkhälsosynvinkel utgör de höga halterna avorganiska miljögifter i fet östersjöfisk vårt störstahavsmiljöproblem. Främmande arter <strong>och</strong> klimatförändringarutgör tilltagande hot, medan miljögifternasinverkan avtar.Miljön under vattenytan beskrivs i andradokument såsom Miljö- <strong>och</strong> hushållningsprogramför skärgården (Referens:1999 Länsstyrelserna iUppsala, <strong>Stockholms</strong> <strong>och</strong> Södermanlands län), iflera rapporter <strong>och</strong> publikationer från Länsstyrelseni <strong>Stockholms</strong> län, Uppföljning av Miljö- <strong>och</strong>hushållningsprogram för skärgården (2003) medsammanställning över delrapporter. Informationfinns även hos Svealands Kustvattenvårdsförbund(www.<strong>kust</strong>data.su.se) <strong>och</strong> inarbetad i det regionalamiljövårdsarbetet.SötvattentillgångarDe lokala sötvattenresurserna i form av ytvatten<strong>och</strong> grundvatten är överlag små i skärgårdsområdet.Detta har konstaterats vara ett stort problem,enligt en studie som Länsstyrelsen genomfört ärungefär en fjärdedel av brunnarna i länets <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdskommuner saltvattenpåverkade (rapport2004:26). Resultaten visar också en stark korrelationmellan bostadsstandard/utnyttjandegrad, dvs.vattenuttag, <strong>och</strong> salthalt. Områden med mycketpermanentbebyggelse <strong>och</strong> hög VA-standard har enhögre andel saltvattenpåverkade brunnar.EU:s vattendirektiv innebär för <strong>kust</strong>områdenkrav på att negativa trender avseende salthalt skamotverkas <strong>och</strong> att en god grundvattenstatus skauppnås i områden som påverkats av saltvatteninträngning.Dessa krav innebär att kraftfulla insatserbehövs för att komma till rätta med problemen.Lösningar med att öka vattentillgången (t.ex.genom avsaltning, överledning av vatten från destora centrala systemen, transport osv.) måste ses iett större perspektiv <strong>och</strong> dess indirekta konsekvensermed ökade avloppsmängder <strong>och</strong> övergödning.Dessutom ökar trafiken <strong>och</strong> transporter, strandområdenexploateras m.m., vilket får negativakonsekvenser för vattenresurserna <strong>och</strong> den marinamiljön.På grund av de begränsade naturliga möjligheternaatt omhänderta avloppsvatten på ett brasätt i skärgården finns risken för att dåligt fungerandeeller överbelastade reningsanläggningarkan påverka grundvattenkvaliteten. I tätbebyggdaområden med små tomter är det svårt att hållatillräckliga skyddsavstånd mellan avloppsanläggningar<strong>och</strong> nedströms liggande brunnar. Även djupborradebrunnar kan påverkas genom de spricksystemsom förekommer i berggrunden. Påverkankan vara i form av förhöjda kväve- <strong>och</strong> fosforhalteri vattnet men också risk för spridning av smitta frånavloppsanläggningar till brunnar i närheten föreligger.Inventeringar i Värmdö kommun har visat att2/3 av de enskilda avloppen har bristfällig funktion<strong>och</strong> riskerar att förstöra miljön <strong>och</strong> grundvattnet.Den vanligaste orsaken till dåligt dricksvatten ärbakteriell förorening, Saldo 2005 Uppföljning avmiljömål i <strong>Stockholms</strong> län, Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong>län.Vattenkvalitén i <strong>Stockholms</strong> skärgård har storbetydelse för regionens attraktivitet.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 37Totalfosfor (μg/l) i ytvattnet under sommaren 2001 (till vänster) <strong>och</strong> vintern 2002 (tillhöger). Kartorna är baserade på data från ca 200 provtagningsstationer.Källa: Svealands Kustvattenvårdsförbund.
38 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdSiktdjupet är försämrat i områden som påverkats av punktkällor (reningsverk<strong>och</strong>/eller vattendrag). Många grunda innestängda områden har dåligt siktdjuputan närhet till större punktkällor. Orsakerna kan vara många; enskilda avlopp,båttrafik, vindexponering, höga strömhastigheter (gäller vattenområden somansluter till omgivande <strong>kust</strong>vatten på flera ställen) mm. Medelvärdets avvikelsefrån referensstationer i yttre <strong>kust</strong>bandet (100%=fördubbling, 300%=fyrfaldigande).Medelvärdet är baserat på minst 1 mätning i augusti åren 2001, 2004, 2005. Inre<strong>kust</strong>stationer har jämförts med referensstationer från motsvarande latitud.Källa: Systemekologiska institutionen, <strong>Stockholms</strong> universitet.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 39Syre i djupvatten. Minimivärdet i bottenvattnet av tre års mätningar i augusti(2001, 2004, 2005). De instängda områden som har lite större vattendjup har imånga fall ansträngda syreförhållanden, men i stora delar av <strong>Stockholms</strong> innerskärgårdär syreförhållandena relativt goda, vilket bland annat beror på attsötvatten från Mälaren driver vattencirkulation där en kompensationsström avsyrerikt bottenvatten förs in i innerskärgården.Källa: Systemekologiska institutionen, <strong>Stockholms</strong> universitet.
40 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdGrunda vattenområden som identifierats som särskilt känsliga ekologiska miljöer.Källa: Länsstyrelserna i Södermanland, Stockholm <strong>och</strong> Uppsala län.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 41Klimatförändringar kan få stora effekter i skärgården. Röda markeringar i kartanvisar områden som kommer att översvämmas i ett extremscenario med högaframtida utsläpp av växthusgaser (havshöjning 0,9 m – landhöjning 0,4 m, år 2070– 2100). Prognosen baseras på SMHI/ Rossby Centres modellsystem.Källa: SEAREG-projektet.
42 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdMöjligheterDe väntade förändringarna ställer ökadekrav på en integrerad <strong>och</strong> utvecklingsinriktadöversiktlig planering som bygger på enkunskapsbaserad dialog mellan myndigheterpå olika nivåer <strong>och</strong> i olika sektorer. Invånarnabehöver få klara budskap om vilka villkorsom gäller i olika delområden.BoendemiljönOmråden med olika utvecklingsförutsättningarI <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet finns många attraktivaboendemiljöer inom rimligt restidsavstånd till<strong>Stockholms</strong>regionens stora <strong>och</strong> samlade arbetsmarknad.I delar längst i norr <strong>och</strong> söder <strong>och</strong> långt uti övärlden är tillgängligheten till arbetsmarknadenmer begränsad. Längs hela <strong>kust</strong>sträckan finns såvälstäder, tätorter, samhällen <strong>och</strong> byar som enskildbebyggelse med mycket stora miljökvalitéer förboende. I stora delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetär ett ökat antal boende önskvärt för att stärkamarknadsunderlaget för i synnerhet skolor, butiker<strong>och</strong> kollektivtrafik. Priskonkurrens, regelverk <strong>och</strong>starka bevarandeintressen komplicerar dock möjligheternaatt tillgodose efterfrågan på bostäder. Dåligtillgång till färskvatten <strong>och</strong> risk för saltvatteninträngningi brunnar är en starkt begränsande faktor.Hela <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är med hänsyntill natur- <strong>och</strong> kulturvärdena i området i sin helhetav riksintresse enligt 4 kap. 1,2 <strong>och</strong> 4 §§ Miljöbalken,se karta sid. 59. Bestämmelserna innebär attexploateringsföretag <strong>och</strong> andra ingrepp får kommatill stånd endast om de inte påtagligt skadar områdenasnatur- <strong>och</strong> kulturvärden. Bestämmelsernautgör inget hinder för utveckling av befintliga tätorter<strong>och</strong> eller det lokala näringslivet. Turismen <strong>och</strong>främst det rörliga friluftslivet ska särskilt beaktas.Med hänsyn till det starka bebyggelsetryck somfinns i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet får det i principinte tillkomma någon ytterligare fritidsbebyggelse.Fritidsbebyggelse får endast komma till som komplementtill befintlig bebyggelse <strong>och</strong> som enklarefritidshus för det rörliga friluftslivet.NybyggandeI den regionala <strong>utvecklingsplan</strong>en 2001 för<strong>Stockholms</strong>regionen (RUFS) har förutsetts ökadbefolkning i <strong>kust</strong>kommunerna, dock utan närmaregeografisk precisering. Flera kommuner har anvisatmark för att bygga bostäder i olika delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet inklusive öar utan vägförbin-
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 43delse. Utmed <strong>kust</strong>en finns ett flertal tätorter medgoda förutsättningar för förtätning <strong>och</strong> utbyggnad.Nynäshamns stad är ett exempel på en miljö somskulle kunna rymma ett relativt stort antal nyabostäder. Utbyggnad av väg 73 har påbörjats <strong>och</strong>nyligen har beslutats om investeringar längs Nynäsbanan,som trafikeras med pendeltåg. Det kommeratt förbättra tillgängligheten påtagligt. I mångamiljöer krävs hänsynstagande till kulturhistoriskaintressen samt naturförutsättningar vid nybyggande.Permanentning av fritidshusFler bosätter sig i befintliga bostäder inom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Det sker en spontan inflyttningi fritidshus, främst i tätortsnära områden med vägförbindelse.Åretruntboende ställer ökade krav påvatten- <strong>och</strong> avloppsförsörjningen. Ett ökat vattenuttagökar risken för saltvatteninträngning – ca 25procent av brunnarna i <strong>kust</strong>området är idag påverkade4 . Inom vissa områden är problemen mycketmer omfattande. Avloppsvatten behöver renas föratt undvika negativ påverkan på yt- <strong>och</strong> grundvatten(smittämnen, övergödning, gifter m.m.).Cirka 40 procent av hus med enskilda anläggningari <strong>Stockholms</strong> län saknar ännu godtagbar avloppsrening.Genom omvandling av fritidshusområdenmed planering <strong>och</strong> förtätning minskar bebyggelsetrycketpå övriga delar av kommunens landsbygd.Därigenom kan effektivare resurshushållning medmark <strong>och</strong> vatten uppnås.Kärnöar <strong>och</strong> replipunkterI RUFS 2001 anges Arholma, Tjockö, Ingmarsö,Tynningö, Ramsö, Svartsö, Gällnö, Stora Möja,Runmarö, Sandön, Nämdö, Ornö <strong>och</strong> Utö somkärnöar. Dessa har bedömts kunna erbjuda en vissgrundläggande samhällsservice <strong>och</strong> infrastruktur<strong>och</strong> därmed utvecklingspotential för företag, verksamheter<strong>och</strong> bebyggelseutveckling. De bör därförha en befolkning på minst 50 personer. Varje ö förutsesfå allmän trafik året runt genom båtförbindelsertill en replipunkt på land. Denna replipunkt skavara en väl fungerande knutpunkt för resande <strong>och</strong>godstransporter. Detta skulle ge förutsättningar fören långsiktig <strong>och</strong> robust samhällsstruktur <strong>och</strong> säkragrundläggande villkor för fastboende på öar utanvägförbindelser. Vintertid får kollektivtrafiken medbåt <strong>och</strong> buss en radiell struktur in mot respektivekommuncentrum medan sommartrafiken kan bäraupp ett mer varierat utbud <strong>och</strong> direktförbindelsermed centrala Stockholm.Flera kommuner har konkretiserat villkor förbebyggelseutveckling på enskilda öar eller delar av<strong>kust</strong>området. Fortfarande återstår att koppla sammanlångsiktiga planer för bebyggelseutvecklingenmed ett långsiktigt nät för stomlinjetrafiken.Om öar i skärgården utvecklas så att de uppfyllerkriterierna för att vara kärnö, kan deras statuskomma att omprövas. Söderöra, Norröra <strong>och</strong>Gräskö i Norrtälje kommun är exempel på öar somi framtiden skulle kunna utvecklas till kärnöar.Knutpunkt för dessa öar är Bromskär på Blidö somdå bör utvecklas <strong>och</strong> planeras för att vara replipunkt.I skärgården finns en struktur med replipunkterenligt RUFS 2001 men därutöver även lokalareplipunkter eller landfästen. Deras funktion somnoder är inte obetydliga <strong>och</strong> ingår i den totalakommunikationsstrukturen i skärgården. Delokala replipunkterna <strong>och</strong> landfästena kan få enstörre betydelse i framtiden <strong>och</strong> därmed övergåtill att klassificeras som regional replipunkt.Exempelvis finns det ett antal sådana landfästen<strong>och</strong> lokala replipunkter i Norrtälje kommun, blandannat Vettershaga, Spillersboda <strong>och</strong> Kapellskär.I Nynäshamns kommun är det Nynäshamn <strong>och</strong>Ankarudden samt i Värmdö kommun Björkvik.4Salt grundvatten i <strong>Stockholms</strong> läns <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområden.Rapport 2004:26. Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län
44 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdKriterier för val av replipunkt enligtRUFS 2001Hela den befolkade delen av skärgården ska kunnanås inom ett visst restidsavstånd från en replipunkt.En replipunkt bör ha– goda vägförbindelser så att restiden till kommuncentrumrespektive Stockholm City blir kort– goda parkeringsmöjligheter för både öbor <strong>och</strong>andra– terminaler eller mark som, på kortare ellerlängre sikt, kan upplåtas för hantering av gods(såväl varma förråd som kalla, kylda, stöldsäkra)<strong>och</strong> passagerare– väganslutningar för tunga fordon ända tillbryggan, vänd- <strong>och</strong> lastningsplats för bussar <strong>och</strong>lastbilar samtidigt– bryggor som kan hantera såväl passagerare somgods på ett effektivt sätt– många boende i närheten av bussens sista hållplatserför att medge en hög turtäthet även utanskärgårdsbornas resande (helst bör cirka 500personer bo inom gångavstånd till hållplatserna)– ett minsta antal boende (200) i övärlden utanför– rätt läge <strong>och</strong> vattendjup i hamnbassängensamt närhet till farleder för att man ska kunnanå många öar inom ett begränsat geografisktområde.Riktlinjer för långsiktigt samordnadutveckling av bebyggelse, trafiksystem <strong>och</strong>tekniska försörjningssystem behöver tasfram för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet liksomi andra delar av <strong>Stockholms</strong>regionen. Härbehövs ett samarbete mellan kommunerna,Storstockholms lokaltrafik, Waxholmsbolaget<strong>och</strong> Regionplane- <strong>och</strong> trafikkontoret.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 45Replipunkter för skärgårdens kommunikationer. Gränser för upptagningsområden är markerade för attåskådliggöra tillgängligheten från kärnö till replipunkt <strong>och</strong> kommuncentrum.Källa: Regional <strong>utvecklingsplan</strong> för 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen.
46 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdBesöksmiljönAttraktionerKust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är ett attraktivt besöksområde.Besökstrycket är mycket intensivt undersommarlovet <strong>och</strong> semesterperioden. Mycket storagrupper söker sig till <strong>kust</strong>en <strong>och</strong> ut i övärlden. Bad,kanotpaddling <strong>och</strong> segling lockar. Människor umgåsi gästhamnar, badorter <strong>och</strong> stugområden. Krogar,vandrarhem <strong>och</strong> andra övernattningsställen är oftafullbokade. Utbudet har vuxit under senare år. Ävenunder andra delar av året finns ett växande utbud avattraktioner i form av julmarknader, skördefester<strong>och</strong> andra evenemang. Naturupplevelserna växlarmed säsongen. Fiske <strong>och</strong> skridskoåkning är exempelpå aktiviteter som lockar många människor till<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet under andra årstider änsommaren.AnläggningarSkärgårdsstiftelsen är en aktör vars marker <strong>och</strong>anläggningar underlättar för människor att vistas iskärgården. Stiftelsen har en omfattande verksamhetsom inkluderar markvård, renhållning <strong>och</strong> tillsyn.Tonvikten ligger på friluftsliv <strong>och</strong> övernattning underenklare förhållanden. Det finns också kursgårdar<strong>och</strong> pensionat. Många marinor <strong>och</strong> gästhamnarfinns längs <strong>kust</strong>en.Många initiativMånga olika initiativ har tagits för att bredda <strong>och</strong>utveckla utbudet i skärgården för besökare. Detnordiska <strong>och</strong> europeiska skärgårdssamarbetet harpågått i flera år tillsammans med Åbolands <strong>och</strong>Ålands skärgårdar <strong>och</strong> bidragit till ett växande utbudav attraktioner. ”Öppen skärgård” är ett samarbetemellan ett stort antal skärgårdskrogar, skärgårdsföretagare,Strömma Kanalbolaget, Waxholmsbolaget,Skärgårdsstiftelsen <strong>och</strong> Stockholm Visitors Board.Tanken är att uppmuntra <strong>och</strong> inspirera människortill att besöka skärgården året om <strong>och</strong> inte barasommartid. Länsmuseets satsning på ”Kulturår iskärgården” har bl.a. lyft fram båtkultur, skördetraditioner<strong>och</strong> intressanta kulturmiljöer. Museethar uppmärksammat villkoren för kulturen <strong>och</strong> föratt leva <strong>och</strong> verka i skärgården idag, skapandesamtida kultur <strong>och</strong> kulturarvet. Även hembygdsförbundet<strong>och</strong> enskilda privata aktörer spelar en storroll för exempelvis trafikservice <strong>och</strong> landskapsvård.Erfarenheter visar att <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet har en mycket storutvecklingspotential som turist- <strong>och</strong>besöksområde. Genom ökad turism finns enpotential att mobilisera ökade resurser förvård <strong>och</strong> skötsel av natur- <strong>och</strong> kulturmiljöer.Hänsyn måste tas till att ett ökat besökstryckäven innebär en ökad belastning påvattenmiljön. Förbrukningen av sötvattenökar <strong>och</strong> därmed också mängdenavloppsvatten. Båtturism medför störningar<strong>och</strong> slitage på känsliga marina miljöer.ProduktionsmiljönNäringslivDe traditionellt största branscherna i skärgårdenär offentlig förvaltning, försvaret, hälso- <strong>och</strong>sjukvård samt hotell- <strong>och</strong> restaurangverksamhet<strong>och</strong> byggverksamhet 5 . Verksamheter somlokaliserats till skärgården, exempelvis polisenstelefoncentral på Sandhamn, Arholma <strong>och</strong> Ornöhar gett ett värdefullt tillskott av arbetsplatser påöarna. Framför allt traditionellt kvinnliga yrkensom offentlig administration, vård <strong>och</strong> omsorg samtförsäljning är underrepresenterade i skärgården.Företagen i skärgården har låg personalomsättningjämfört med fastlandet där arbetstillfällena är fler.Det innebär samtidigt att arbetsmarknaden ärsnäv. Företag med anställda är i stor utsträckningverksamma inom servicenäringarna (hotell,restaurang, handel <strong>och</strong> transport). Under de senaste
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 47åren märks en ny utvecklingstrend. Numera stårhandel <strong>och</strong> kommunikationer för den störstasysselsättningen <strong>och</strong> sysselsättningen inomfinansiella verksamheter <strong>och</strong> företagstjänster är likaomfattande som vård- <strong>och</strong> omsorg. Enmansföretagsvarar för en betydande del av sysselsättningeninom den privata sektorn. Många företagareär verksamma inom tjänstesektorn samt inomtillverknings- <strong>och</strong> byggnadsbranschen. Mångaenmansföretag 6 är jämförelsevis unga.Boendemiljön i sin helhet <strong>och</strong> tillräckligkapacitet <strong>och</strong> säkerhet i leverans i el- <strong>och</strong> telenätetsamt bredband är viktiga produktionsförutsättningar. Även tillgängligheten till fastlandet är viktig.De långa avstånden, kommunikationerna <strong>och</strong>transporterna är en nackdel. Turismens kraftigasäsongsvariationer <strong>och</strong> starka koncentration tillsommarmånaderna är en annan svaghet.Studier av sociala förhållanden <strong>och</strong> enmansföretag iskärgården har visat att• nyföretagande <strong>och</strong> befolkning ökar på öar medbra förbindelser• skärgården utvecklas som produktionsmiljöför avsättning på storstadsmarknaden, t.ex.rehabilitering, kultur, turism, distanstjänster• skärgården kan ses som en konsumtionsmiljö förspeciella tjänster, t.ex. sjösäkerhet, naturvård,försvar, lotsning, skärgårdstrafik <strong>och</strong> tillsyn• företag i basnäringar ofta funnits länge (jord- <strong>och</strong>skogsbruk samt fiske).TransporterStavsnäs vinterhamn är navet förWaxholmsbolagets godstrafik i skärgården medgodsterminal <strong>och</strong> bokningskontor. Omfattandeutbyggnader planeras i vinterhamnen. Aktuellaförslag innebär att en ny pir byggs som vågbrytareför att underlätta godshanteringen, kaj <strong>och</strong>helikopterlandningsplats. Magasinsbyggnader <strong>och</strong>kylrum byggs. Även vid andra replipunkter behövsinvesteringar på både sjö- <strong>och</strong> landsida. Ännu haringa beslut fattats.Många väganslutningar till <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetbehöver förbättras. Väg 222 har lågstandard från Ålstäket till Stavsnäs. Även andraviktiga anslutningsvägar till replipunkter i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet har låg standard. Vägarnatill skärgårdstrafikens replipunkter trafikeras medstora bussar <strong>och</strong> tunga lastfordon. Det finns ocksåmånga lokala replipunkter <strong>och</strong> mindre landfästenav stor betydelse för den lokala tillgängligheten iövärlden.Vägverket ansvarar för allmänna bryggor <strong>och</strong>driver reguljär färjetrafik. En utredning kring vilkabryggor som bör vara allmänna pågår.I samband med helger <strong>och</strong> semester är personbilstrafikenomfattande. Trafiken till <strong>och</strong> från skärgårdenorsakar ofta störningar i områden som passeras.<strong>Stockholms</strong> stad planerar att utlokalisera delarav de hamnverksamheter som nu finns i Frihamnen<strong>och</strong> vid Loudden. Stockholm stad har under våren2007 godkänt investeringar för utbyggnad av nyhamn vid Norvik. Miljöprövning pågår. <strong>Stockholms</strong>hamn med bl.a. hamndelarna Värtahamnen,Frihamnen, Containerterminalen <strong>och</strong> Louddenär av riksintresse för sjöfarten. För närvarandeplaneras för en flyttning av Containerterminalentill den planerade hamnen i Norvik, vilket kommeratt förändra riksintresseanspråket vad gäller denverksamheten. För övriga hamndelar i Värtahamnen<strong>och</strong> Loudden finns för närvarande inte någonalternativ lokalisering. Först när en ny lokaliseringav verksamheten har tillståndsprövats <strong>och</strong> kommittill stånd kan en omprövning av riksintresse ske.Tills vidare är dessa hamndelar av riksintresse<strong>och</strong> ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kanförsvåra utnyttjandet av anläggningarna. Övrigahamnar av riksintresse för sjöfarten i <strong>Stockholms</strong>län är Kapellskär, Nynäshamn <strong>och</strong> Södertälje samtOxelösund i Södermanlands län.Sjöfartsverket genomför åtgärder för att höjasäkerheten i nationellt viktiga farleder. I <strong>Stockholms</strong>skärgård pågår för närvarande dels upprustning avbefintliga farleder, dels planering av nya farleder.5Sociala förhållanden i <strong>Stockholms</strong> skärgård, RTK PM 3 20016Enmansföretag i <strong>Stockholms</strong> skärgård, Inregia 1995
48 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdHorsstensleden är en helt ny led som ger en betydligtrakare <strong>och</strong> kortare insegling till Stockholm <strong>och</strong>därigenom minskar gångtider <strong>och</strong> utsläpp. Dessutomges möjlighet att separera färjorna från annan trafik.Miljöprövning pågår. Säkerhetshöjande arbeten hargenomförts i farleden Värmdö Garpen. Trafikensepareras vilket innebär en avlastning av Bergholmsfarleden.I <strong>Stockholms</strong> län ansluter följande vägar tillreplipunkter : Väg 73, 222, 225, 227, 274, 276, 283,560, 569, 662, 672, 673, 687, 689, 1032, 1035, 1036,1043, 1170 <strong>och</strong> 1174. Vägverket driver idag följandefärjelinjer i skärgården: Blidöleden, Furusundsleden,Ljusteröleden. Oxdjupsleden, Skanssundsleden<strong>och</strong> VaxholmsledenVägverket ger bidrag till ytterligare fyra:Högmarsöfärjan, Ornöfärjan, Oaxenfärjan samtTynningöfärjan.Många skärgårdsbor arbetar i offentligaverksamheter som omstruktureras, krympereller försvinner. Samtidigt blir de små företagenfler. Utbyggnaden av IT-infrastruktur harmöjliggjort nya tjänsteföretag i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Turism <strong>och</strong> upplevelser ärväxande branscher. Belastningen på transportsystemetökar. Investeringar behövs ireplipunkter <strong>och</strong> anslutande landförbindelser.Investeringar planeras för att förbättrastandard <strong>och</strong> kapacitet i tillfarterna till destora hamnarna på land <strong>och</strong> till sjöss. Tillgänglighetenkommer att förbättras.
Trafiknät år 2007.<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 49
50 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdLandskapetUpplevelsevärdenNära storstaden värdesätts stillhet, tystnad <strong>och</strong>avskildhet allt mer. Det har också ett stort värde fördagens människor att förstå <strong>och</strong> uppleva hela skärgårdenskulturpräglade landskap. Många platserhyser unika växter, djur, geologiska förutsättningar<strong>och</strong> lokaler. Därför omfattas <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetav så många olika naturskydd. På många platsersammanfaller dessa, vilket kan ge stora samladeupplevelsevärden.Skärgårdslandskapet ger möjligheter till naturupplevelserunder hela året. Den skiftande landskapsbildeninnehåller ett brett spektrum av natur-<strong>och</strong> kulturvärden. Skärgårdsbyar, strandängar,lövskog, öppna hav <strong>och</strong> karga kobbar <strong>och</strong> skär ärexempel på attraktiva vistelsemiljöer. Sommarvillebebyggelsefrån 1800-talets senare del är i storutsträckning väl bevarad <strong>och</strong> den ligger väl exponeradlängs farlederna i <strong>Stockholms</strong> skärgård <strong>och</strong>erbjuder unika upplevelsevärden. Möjligheten attröra sig i landskapet <strong>och</strong> följa dess växlingar ger enhelhetsupplevelse. I syfte att förlänga turistsäsongenutvecklas nya koncept, som upplevelseresor. Debaseras på stillheten i skärgården främst underhöst, vinter <strong>och</strong> vår. Marknadsföringen riktas delvistill utländska besökare.Några exempel på kulturhistoriskt intressanta besöksmål i<strong>Stockholms</strong> län som inte är årstidsberoende redovisas nedan:Grisslehamn Älmsta Norrtälje stadFurusund Penningby slott ÄngsöVira bruk Fejan SiaröfortetVaxholms fästning Gustavsbergs SaltsjöbadenbruksmiljöSandhamn Bullerö Dalarö skansUtö Landsort Tullgarns slottOaxens kalkugnKälla: Länsmuseet i <strong>Stockholms</strong> länMöjligheten att nå bad- <strong>och</strong> ankringsplatser, karaktärsfullnatur <strong>och</strong> kulturhistoriska miljöer som tålbesökare behöver förbättras. Viktiga aktörer för attlyckas med detta är Skärgårdsstiftelsen <strong>och</strong> kommunerna.Hela <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet behövervärderas med utgångspunkt från de socialaupplevelsevärdena. En sammanvägd helhetsbildskulle kunna ge underlag för attpeka ut samlade miljöer med särskilt storavärden som fordrar särskilt hänsynstagandepå motsvarande sätt som den regionalagrönstrukturen på fastlandet. Det ger ocksåunderlag för att artikulera krav på hänsynstagandetill miljö-, kultur- <strong>och</strong> naturvärdena iövriga delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Försvarets områdenNär den militära verksamheten omstruktureras,öppnas många tidigare stängda områden förallmänheten. I flera fall kommer välutrustadeanläggningar att kunna utnyttjas för civila ändamål.Betydande områden kommer sannolikt att kunnaavsättas som naturreservat eller rekreationsområden.Flera förläggningar som har plats för många<strong>och</strong> är utrustade med välfungerande kök, vatten<strong>och</strong>avlopp skulle enkelt kunna användas somvandrarhem. Sådana anläggningar finns på flera öarmed ett stort rekreationsvärde t.ex. Arholma,Söderarmsskärgården <strong>och</strong> södra Utö. Informellaupplåtelser till föreningar skulle kunna permanentas.Andra anläggningar skulle kunna användas förföretagsverksamhet. Flera ytor lämpar sig förbostadsbyggande. Stora byggnadsbestånd behöverunderhållas <strong>och</strong> få ny användning. Andra områdenär en del av kulturarvet <strong>och</strong> utgör viktiga komponenteri 1900-talets gränsförsvar. De besitter ettstort kulturhistoriskt värde från ”kalla krigetsdagar” <strong>och</strong> bör i tillämpliga delar bevaras tilleftervärlden.
Områden av riksintressen.<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 51
Skyddade områden.52 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 53Ändrad användning av tidigare militära anläggningarska prövas enligt miljöbalken, plan- <strong>och</strong>bygglagen <strong>och</strong> annan tillämplig lagstiftning samt attkommunerna genom sitt planmonopol enligt PBL<strong>och</strong> som ansvarig myndighet för bygglovgivningenhar ett avgörande inflytande när det gäller ändringav mark- <strong>och</strong> vattenanvändning.Under det kommande året finns en unikmöjlighet att diskutera en strategisk framtidaanvändning av mark som inte längrebehövs för militära verksamheter. Ett samlatregionalt agerande kan ge förutsättningarför alternativa lösningar.Den marina miljön<strong>Stockholms</strong> skärgård är unik i världen <strong>och</strong> ger storamöjligheter till turism <strong>och</strong> rekreation. De skyddadehavsvikarna används ofta för bad- <strong>och</strong> båtliv.Skärgårdens grunda vikar utgör dock samtidigtviktiga fortplantnings- <strong>och</strong> uppväxtområden för fisk<strong>och</strong> andra djurgrupper. Muddring <strong>och</strong> rensning kanpåverka vattenmiljön negativt. De stora summorsom satsats på åtgärder i reningsverk <strong>och</strong> för attminska närsalts- <strong>och</strong> annan miljöstörande belastninghar gett effekt i form av minskad belastningpå <strong>kust</strong>vattnet. De miljöhot som nämns underUtmaningar behöver inte ge negativa effekter om dehanteras på ett bra sätt.Omfattande åtgärder har lett till bättre vattenkvaliteti vissa områden, medan andra inte förbättratsi motsvarande grad. Var, vilka <strong>och</strong> huromfattande ytterligare åtgärder som behövs föratt nå acceptabel vattenkvalitet i hela regionenkommer att belysas genom genomförandet av EUsvattendirektiv. Direktivets utformning medföratt förhållandena i de mest påverkade biotopernaavgör åtgärdsbehovet, med målsättningen att någod vattenkvalitet.Inom ramen för projektet Inmisjö utreder Sjöfartsverket<strong>och</strong> <strong>Stockholms</strong> hamnar möjligheternaatt utveckla farlederna in till Stockholm. Ökadesjötransporter medför dock ökade risker för olyckor<strong>och</strong> utsläpp till luft <strong>och</strong> vatten. Genom föreslagnainvesteringar i Horsstensleden kommer sjötrafiksäkerhetenatt öka <strong>och</strong> miljöbelastningarna fråntrafiken minska genom lägre totala avgasemissionersom en följd av förkortade distanser, jämnarehastighet <strong>och</strong> minskade väntetider. Farledsförändringarfår dock påverkan på miljön i tidigare orördaområden av riksintressen för naturvård, friluftsliv<strong>och</strong> kulturmiljön. Bland annat berörs viktigaområden för <strong>kust</strong>fågel <strong>och</strong> områden med höga värdenför undervattensmiljön. Projektet prövas av miljödomstolen.Fisket i skärgården är av lokal småskalig natur<strong>och</strong> kan inte konkurrera med det storskaliga fiskettill havs. En lokal avsättning <strong>och</strong> förädling är enförutsättning för ett kommersiellt fiske i mindreskala i skärgården. Förutsättningarna för fiskepåverkas negativt av ett stort antal faktorer, bl.a.övergödningen, påverkan på fiskens lekplatser,fartygs- <strong>och</strong> båttrafik samt utsläpp av miljögifter.Vattenbruk, dvs. odling av fisk <strong>och</strong> skaldjurunder kontrollerade former, förekommer idagendast i begränsad omfattning.En möjlig väg till utveckling av det lokala fisketär utökning av det befintliga skyddet för lekområden,odling av skärgårdsfisk som gös, abborre <strong>och</strong>gädda för utsättning samt en översyn av det friahandredskapsfisket. En översyn kan gälla båderätten att fiska överallt i skärgården, försäljning avfiskekort <strong>och</strong> begränsning av mängd fisk som tasupp. För att uppnå goda förutsättningar för bådeett allmänt <strong>och</strong> ett småskaligt kommersiellt fiskei skärgården krävs samordning av olika intressenfrån fiskerättsinnehavare, turistbranschen <strong>och</strong>myndigheter samt också en utökad forskning påområdet.För att möjliggöra en fortsatt positiv utvecklingav den marina miljön krävs en regional kraftsamling.En samlad strategi, gemensamt framtagen av berördahuvudmän som t.ex. Länsstyrelsen, kommuner <strong>och</strong>Svealands <strong>kust</strong>vattenvårdsförbund, behövs som
54 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdgrund för ett systematiskt åtgärdsarbete. Som grundför strategin behövs en analys av vilka åtgärder somär nödvändiga respektive rimliga för att nå önskvärdvattenkvalitet <strong>och</strong> miljötillstånd. Mycket av dettaarbete kan förväntas få sin kraft från Vattendirektivet.Därutöver behövs åtgärder för att på kort sikt lösaproblem i särskilt utsatta områden.Grunda vattenområden <strong>och</strong> andra ekologisktkänsliga vattenmiljöer behöverförstärkt skydd. Särskilda insatser krävsför att komma till rätta med oönskadeföroreningar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsvattenmiljöer. Fördjupade studier behövs.Regionala underlag behöver tas fram genomsamarbete mellan berörda regionala <strong>och</strong>lokala aktörer <strong>och</strong> kopplas till en nationellhavsmiljöstrategi.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 55I <strong>Stockholms</strong> län är stora delar av bebyggelsen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inte anslutnatill de kommunala VA-anläggningarnas verksamhetsområden. Kartan visar förhållandenaår 1999. Sedan dess har några nya områden tillkommit, bland annat på Sandön i Värmdökommun <strong>och</strong> ett flertal i Norrtälje kommun.Källa: Blåstrukturen i <strong>Stockholms</strong> län RTK Rapport 3: 2001, VA-verksamhetsområden från 1999, bebyggelse från 1998.
56 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdNyckelfrågorUnder dialogprocessen om <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsstrategiska utmaningar<strong>och</strong> möjligheter har följande nyckelfrågorav regional dignitet identifierats:• Havsmiljöns <strong>och</strong> landskapets värden <strong>och</strong>kvalitéer med särskild tonvikt på socialaupplevelsevärden <strong>och</strong> resurser, exempelvistysta områden <strong>och</strong> belastning på känsligavattenmiljöer.• Bostadsmarknad <strong>och</strong> bostadsförsörjningsamt ett preciserat synsätt på framtidabebyggelseutveckling med hänsyn tillbegränsade sötvattenresurser samt boenderelaterattjänsteutbud inklusive vård <strong>och</strong>omsorg samt kollektivtrafik.• Nya möjligheter till följd av strukturomvandlingi statliga verksamheter, särskiltförsvaret.• Förutsättning för <strong>och</strong> utveckling avnäringslivet med särskild inriktning påturismsektorn.• Konsekvenser <strong>och</strong> åtgärdsbehov till följdav ökade transporter <strong>och</strong> nya målpunkter i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Ett samlat förhållningssättKomplexa sambandDen regionala <strong>utvecklingsplan</strong>eringen har ettsamlat helhetsgrepp på långsiktigt betydelsefulla<strong>och</strong> strukturellt viktiga utvecklingsfrågor. Mångaenskilda frågor behöver vidareutvecklas <strong>och</strong>konkretiseras av den eller de aktörer som har detfaktiska ansvaret – den enskilda kommunen ellerberörd myndighet <strong>och</strong> i samråd med invånare <strong>och</strong>privata aktörer. Den regionala <strong>utvecklingsplan</strong>enska anvisa ett strategiskt förhållningssätt tillregionalt viktiga förändringsfrågor för att stimuleraen önskad utveckling eller motverka en oönskadutveckling. Det ligger i sakens natur att i första handse till övergripande <strong>och</strong> långsiktiga förlopp.Nya ekonomiska <strong>och</strong> socialaförutsättningarAv de tidigare avsnitten kan utläsas att sociala,ekonomiska <strong>och</strong> ekologiska system fungerar iett komplext samspel med betydande inbördessamband. Människans roll har varit viktig genomårhundradena <strong>och</strong> kommer att vara det i framtidenockså. Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är en tillgångför många fler än de som bor där. Samtidigt är lokaltnäringsliv <strong>och</strong> bofast befolkning året runt <strong>och</strong> deltidsbefolkningen viktig förutsättning för exempelvisrekreationslandskapets tillgänglighet, kulturlandskapetsskötsel <strong>och</strong> sjösäkerheten. Nu ökar dockbefolkningen i <strong>kust</strong>nära områden på fastlandet <strong>och</strong>öar med vägförbindelse i en takt som ställer ökadekrav på de offentligt finansierade försörjningssystemeninklusive transportsystemet, vatten- <strong>och</strong>avloppssystemen <strong>och</strong> den sociala servicen. Dettainnebär också ökade krav vad gäller rening <strong>och</strong>smittskydd i lokala avloppssystem samt för uttag avgrundvatten i berg. Tidigare har många verksamheterdrivits av staten som haft en egen försörjnings<strong>och</strong>förvaltningsorganisation skild från den civila.Nu kommer många anläggningar att användas avcivila aktörer. Det innebär att marknadsunderlagetför serviceverksamheter i området kommer att öka.Samtidigt kan viktiga resurser – kompetens, markområden<strong>och</strong> anläggningar – få civil användning.Landskapet <strong>och</strong> havsmiljönI det samlade förhållningssättet behöver hänsyntill skärgårdslandskapets specifika karaktärer vägatungt. Underlag för framtida hantering av förändringari natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationslandskapetbehöver utvecklas på motsvarande sätt som i andradelar av <strong>Stockholms</strong>regionen. Också inom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet behöver begrepp som sociala
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 57upplevelsevärden <strong>och</strong> värdekärnor artikuleras <strong>och</strong>knytas till geografiskt sammanhållna områden.Kan man exempelvis peka ut ”tysta områden”? Härfinns redan ett underlag genom de dokumenteradevärden som motiverat skyddsbestämmelser <strong>och</strong>reservat. Därutöver krävs en precisering av hur hänsynkan tas till de samlade miljövärdena i hela <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdslandskapet vid ställningstaganden tillolika förändringsförslag. Exempelvis kommer detatt krävas ett underlag för att kunna ta ställning tillframtida förslag om ny åretruntbebyggelse, trafikanläggningareller energiproduktionsanläggningar(som vindkraftverk) i havsbandet.Förhållandena i vattenmiljön är kanske i ännumer akut behov av uppmärksamhet. Kunskapernaom värden, status <strong>och</strong> utvecklingstendenser i denmarina miljön växer snabbt. Förhållandena ärofta oroande. Samtidigt ökar konkurrensen omvattnets användning. Alla intressen kan sannoliktinte förenas överallt. Exempelvis kan badplatser,småbåtshamnar, fågelvikar <strong>och</strong> ekologiskt viktigamiljöer för vattenlevande djur <strong>och</strong> växter behövaskiljas åt. Recipienter behöver skyddas från förorenandeutsläpp. Medvetandet om viktiga marinainklusivekulturhistoriska värden behöver stärkas.EU:s vattendirektiv innebär krav på att negativatrender avseende salthalt ska motverkas <strong>och</strong> atten god grundvattenstatus ska uppnås i områdensom påverkas av saltvatteninträngning. Dessa kravinnebär att kraftfulla insatser behövs för att kommatillrätta med problemen.Bebyggelsens utvecklingBebyggelseutvecklingen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetär delvis svår att kontrollera eftersom det redanfinns ett mycket stort bestånd av fritidshus som kanbyggas om, förstoras <strong>och</strong> få ny användning. Trotsatt det i hela området finns strikta strandskyddsbestämmelserär det inte alltid lätt att förhindraen mer eller mindre spontan <strong>och</strong> ibland oönskadutveckling av bebyggelsestrukturen. Tillgångenpå sötvatten utgör en starkt begränsande faktor.Överuttagen av grundvatten utgör ett stort problemredan i dagsläget med befintlig bebyggelse. Utvecklingenav bebyggelse måste anpassas till de natur<strong>och</strong>kulturgivna förutsättningarna.En precisering av strandskyddet skulle kunnavara önskvärd bland annat på vissa platser längskärnöarnas stränder. Det finns också städer, samhällen,byar <strong>och</strong> kulturmiljöer där väl utformadnybebyggelse kan tillföra mervärden även inomområden med starka skyddsbestämmelser. Därförfinns ett behov av att precisera förhållningssättettill både nybyggande, omvandling <strong>och</strong> bevarande avbebyggda miljöer <strong>och</strong> att tydligt kunna kommuniceradetta förhållningssätt till allmänheten. I vissaområden med dåliga förutsättningar för såväl kommunalsom lokal vattenförsörjning <strong>och</strong> avloppsreningbör kraven vara höga vid ytterligare exploateringar<strong>och</strong> permanentning av fritidsbebyggelse. Detbör tydliggöras att kommunal service, kollektivtrafikeller kommunalt vatten- <strong>och</strong> avloppssystem intekan påräknas vid bosättning i sådana områden.BefolkningenBefolkningsstrukturen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetskiljer sig i vissa avseenden från den i länet <strong>och</strong>landet i stort. Bland de bofasta finns exempelvisfärre som är födda utomlands <strong>och</strong> fler äldre medelålders<strong>och</strong> seniorer. Det är svårt att veta vilka gruppersom söker sig ut i området under högsäsongen.Erfarenheterna från särskilda arrangemang, somhar gjorts för att introducera skärgårdsmiljön tillinvånare i etniskt segregerade områden är uppmuntrande,men visar också att kunskaperna om<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsmiljön, <strong>och</strong> praktiska möjligheteratt komma dit <strong>och</strong> vistas där, är begränsade.Stora grupper hittar inte ut till <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Befolkningsstrukturen bland de bofasta skiljersig åt mellan öar med vägförbindelse <strong>och</strong> öar somsaknar vägförbindelse med fastlandet. Den sociala<strong>och</strong> ekonomiska strukturen är betydligt mer sårbarpå de sistnämnda. Där krävs exempelvis insatser för
58 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdatt underlätta generationsväxling <strong>och</strong> försörjningsmöjlighetergenom anställning eller företagande.TurismenPå senare år har turismen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetutvecklats betydligt. Numera finns mångaolika tjänste- <strong>och</strong> varuproducerande företag somvänder sig till besökare med erbjudanden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Även skärgårdsstiftelsens <strong>och</strong>Waxholmsbolagets tjänster har tagits i anspråk ihögre grad under senare år. Det finns många olikaförklaringar, inklusive några varma somrar <strong>och</strong> tidigarenämnda utvecklingssatsningar. Erfarenheternavisar att det finns stor efterfrågan. Samtidigt finnsen stark medvetenhet om värdet av småskalighet,autenticitet <strong>och</strong> en oro för att miljövärden ska förslitaseller gå till spillo om besökstrycket blir alltförstort. Exempelvis upplevs ofta båttrafikens buller,svall <strong>och</strong> säkerhetsrisker som störande. Säsongsvariationernaär mycket stora. Många anläggningarhar bara öppet under de mest frekventerade delarnaav året. Det innebär att stora investeringar i turistiskinfrastruktur <strong>och</strong> andra resurser ligger outnyttjadeunder stora delar av året. Utnyttjandet av tillgängligaresurser behöver bli mer effektivt. Säsongen behöverförlängas.ProduktionsekonominBåde privata <strong>och</strong> offentliga verksamheter på öarutan fasta vägförbindelser har vissa avståndsnackdelarpå grund av avstånd <strong>och</strong> andra barriärer somförsvårar kontakter <strong>och</strong> förflyttningar. Erfarenheterav ny teknik <strong>och</strong> olika typer av samverkansformerleder till att nya ekonomiska mönster utvecklas.Samverkan sker inte alltid inom traditionella <strong>och</strong>hierarkiskt styrda strukturer. Nya nätverk börjarväxa fram. Samverkanspotentialen är stor förexempelvis transporttjänster, offentlig <strong>och</strong> privatserviceproduktion inklusive katastrofberedskap <strong>och</strong>sjösäkerhet, liksom hantering av frågor som kräverspecialexpertis. Även på öar som saknar väg- <strong>och</strong>färjeförbindelse med fastlandet kan man få tillgångtill specialistkompetens. Det förutsätter att mankan komma överens om samverkansformer <strong>och</strong> attansvarsfrågor <strong>och</strong> ekonomiska mellanhavandenmellan olika huvudmän <strong>och</strong> mellan beställare <strong>och</strong>producent klarläggs.KommunikationernaÖkad folkmängd <strong>och</strong> aktivitet i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetleder naturligt till ökad efterfrågan påtransporter. De privata transporterna ökar i omfattning.Samtidigt stärks underlaget för offentligtfinansierade transporttjänster. Exempelvis kanökad turism <strong>och</strong> längre säsong för besöksnäringenstärka underlaget för kollektivtrafiken. Ökadetransporter medför dock ofta ökade störningar iform av utsläpp, buller, stranderosion, trängsel <strong>och</strong>säkerhetsrisker. Frågan om fritidsbåtstrafikenbehöver regleras med hänsyn till exempelvis buller<strong>och</strong> säkerhet övervägs av Sjöfartsverket. Vägnät <strong>och</strong>farleder är inte alltid utformade för att hantera storaflöden <strong>och</strong> nya typer av fordon <strong>och</strong> fartyg.Delområden med olika karaktärTre naturgeografiska zonerSkärgårdsområdet brukar indelas i tre zoner– innerskärgård, mellanskärgård <strong>och</strong> ytterskärgård.Dessa gränser markerar huvudsakligen skillnaderi naturkaraktär. Närmare fastlandet dominerarstörre kulturpräglade öar, vikar <strong>och</strong> fjärdar. Längreut till havs finns större vattenytor <strong>och</strong> arkipelagermed många små kobbar <strong>och</strong> skär. Det finns ocksånaturgeografiska gradienter i nord-sydlig riktninginom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Öar med olika tillgänglighetInom skärgårdsområdet varierar också de socialaförhållandena. Det finns en tydlig skillnad mellanöar som har väg, tunnel eller färja till fastlandet <strong>och</strong>de som saknar sådan vägförbindelse.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 59Delområden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet med olika förutsättningar <strong>och</strong> karaktär.Notera att den geografiska tolkningen av hela skärgårdsområdet enligt 4 kap. miljöbalken som anger särskildahushållningsbestämmelser för vissa områden i landet, har gjorts av länsstyrelserna i respektive län. Gränserna ejfastställda.
60 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdEkonomiskt geografiskaförutsättningarNorra Roslagen har karaktär av landsbygd. Härfinns inte så många större samhällen <strong>och</strong> avståndenär ofta långa även på fastlandet.Områdena närmast öster ut från Stockholm hållerpå att bli allt mer urbaniserade. Här finns en storkoncentration av fritidshus <strong>och</strong> marinor. Här finnsockså en stor koncentration av mycket stora natur-<strong>och</strong> kulturvärden. Här rinner Mälaren ut i havet <strong>och</strong>här belastas naturen av utsläpp från omfattandetrafik <strong>och</strong> stora reningsverk. Inom just dennabegränsade del av skärgården möts således mångaolika intressen.Längs Södertörns<strong>kust</strong>en ligger flera stora öar somtill stor del dominerats av försvarets verksamhet.Sörmlands<strong>kust</strong>en har få bofasta <strong>och</strong> ett fåtaldominerande markägare.Omprioritering mellankonkurrerande intressenFörändringarna av militära verksamheter <strong>och</strong>kommande omstrukturering av hamnverksamheteröppnar nya möjligheter att hävda ett ökat hänsynstagandetill miljö-, kultur- <strong>och</strong> naturvärdena. Detgäller särskilt i de <strong>Stockholms</strong>nära delarna av skärgården.Vid framtida tillstånd till ny eller förändradlokalisering av störande verksamheter <strong>och</strong>större trafikanläggningar i de <strong>Stockholms</strong>näradelarna av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetska hänsyn till natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärdenväga tungt.Skärgården består av flera olika delar somhar skilda förutsättningar <strong>och</strong> karaktärer.En övergripande geografisk indelning kange vägledning vid prioritering av framtidaoffentliga insatser. Indelningen behöverpreciseras i samband med uttolkningen avmiljöbalkens fjärde kapitel för att ge engrund för ställningstaganden till framtidaförslag till förändringar.
Inriktning <strong>och</strong> åtgärder<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 61
62 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdFördjupning av RUFS 2001En delregional plan för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetutgör en fördjupning <strong>och</strong> ger vissa tilläggtill Regional Utvecklingsplan 2001 för<strong>Stockholms</strong>regionen (RUFS 2001). Dendelregionala <strong>utvecklingsplan</strong>en får inte formellstatus enligt plan- <strong>och</strong> bygglagen. Innehållet i dendelregionala planen avses dock att föras in i enkommande regional <strong>utvecklingsplan</strong>.Vision <strong>och</strong> målDen övergripande visionen för <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdenliksom övriga delar av regionen är att uppnå enlångsiktigt hållbar utveckling – ”en utvecklingsom tillgodoser dagens behov utan att äventyrakommande generationers möjligheter att tillgodosesina behov”.I RUFS har tre grundläggande mål lagts fram förregionens utveckling:- Internationell konkurrenskraft- Goda <strong>och</strong> jämlika levnadsvillkor- Långsiktigt hållbar livsmiljö.En långsiktigt hållbar livsmiljö innebär enligtRUFS en bebyggd miljö som är hälsosam<strong>och</strong> har skönhets- <strong>och</strong> trevnadsvärden.Grönstruktur, vattenresurser samt natur-,kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden inom <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet är utsatta för stortförändringstryck. Dessa värden <strong>och</strong> resurser skaskyddas <strong>och</strong> vårdas <strong>och</strong> den biologiska mångfaldenupprätthållas. Skärgården är tillgänglig för besök<strong>och</strong> rekreation året om. Här finns rika möjlighetertill rekreation <strong>och</strong> friluftsliv, samtidigt som skyddetför känsliga miljöer är starkt.StrategierRUFS anger följande fem tvärsektoriella strategierför att förverkliga de regionala målen inom olikasakområden:• Öka regionens kapacitet• Stärka regionens innovationsmiljö• Vidga <strong>och</strong> håll ihop regionen• Utveckla regionens system <strong>och</strong> strukturer• Internationalisera regionen.Detta innebär att förhållandena i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet ska bidra till att stärka regionensinternationella konkurrenskraft. Infrastruktur,miljö, regelverk <strong>och</strong> ekonomiska <strong>och</strong> socialaförhållanden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet skabidra till att stärka regionens attraktivitet somlokaliseringsort för företag <strong>och</strong> som bostadsort.Näringarna i skärgården är livskraftiga <strong>och</strong> byggerpå skärgårdens genuina värden <strong>och</strong> samspelet medstorstaden. Unika natur- <strong>och</strong> kulturvärden bidrartill skärgårdens <strong>och</strong> regionens attraktivitet.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet ska vidare erbjudagoda <strong>och</strong> jämlika levnadsvillkor för den bofastabefolkningen <strong>och</strong> jämlika möjligheter till rekreationför regionens befolkning. Skärgården är en attraktivdel av regionen med goda levnadsvillkor för allamänniskor. Skärgårdsmiljön ger livskvalitet <strong>och</strong>ekonomisk utveckling både i skärgården <strong>och</strong> helaregionen.För <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsutvecklingen kan regionenskapacitet öka genom att exempelvis redan befintligaresurser i form av bostäder, lokaler <strong>och</strong> anläggningarför att ta emot besökare utnyttjas under en större delav året samt att utbudet av trafiktjänster, kommunaltekniskförsörjning, vatten <strong>och</strong> avlopp samt annansamhällsservice som skola, vård <strong>och</strong> omsorg utnyttjasav flera. Detta kan exempelvis ske genom ökat åretruntboendei <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet, ändradanvändning av mark <strong>och</strong> lokaler som inte längrebehövs för tidigare ändamål <strong>och</strong> längre besökssäsong.Kapacitetsökningen måste utgå från <strong>och</strong> anpassastill de naturgivna förutsättningarna, speciellt debegränsade resurserna av sötvatten <strong>och</strong> de marinamiljöer som är känsliga för påverkan.Regionens innovationsmiljö kan stärkas avbättre möjligheter att dra nytta av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdslandskapetsspeciella kvalitéer för att höjakreativitet, kunskap <strong>och</strong> förnyelse i ekonomin.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 63Skärgården är en stark <strong>och</strong> attraktiv del av regionenutifrån dess stora betydelse <strong>och</strong> allt vad den har att ge.Skärgården bör i större utsträckning kunna betraktassom en del i regionens attraktivitet <strong>och</strong> förmåga tilltillväxt <strong>och</strong> välstånd. Skärgårdens kultur <strong>och</strong> miljöska på bästa sätt värnas för dagens <strong>och</strong> kommandegenerationer, <strong>och</strong> dess befolkning <strong>och</strong> näringsliv skages möjlighet att fortsätta utveckla de näringar förvilka det finns unika förutsättningar. Skärgårdenhar en styrka i sin tradition av lokal mobilisering.Denna kan användas för att finna innovativa <strong>och</strong>lokalt anpassade arbetssätt för samhällsservicen.Kursgårdar, konferensanläggningar <strong>och</strong> rekreationsmiljöerrepresenterar attraktiva utbildningsmiljöer.Många söker ro <strong>och</strong> inspiration i havsbandet.Omvandlingen av statliga verksamheter <strong>och</strong> annanstrukturomvandling får påtagliga effekter i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet. Det ökar möjligheterna förnyföretagande <strong>och</strong> entreprenörskap. Informationsteknikenger möjlighet att vara uppkopplad. Denekonomiska tillväxten i regionen ökar efterfråganpå varor <strong>och</strong> tjänster under fritiden, vilket ökarefterfrågan på tjänster producerade i skärgårdent.ex. byggverksamhet <strong>och</strong> skärgårdskrogar. Den nyamarknaden med turism har växt fram som enexklusiv <strong>och</strong> högkvalitativ, men ändå naturnära <strong>och</strong>upplevelseinriktad, besöksnäring <strong>och</strong> är en attraktionsfaktorför hela regionen.Bibehållen <strong>och</strong> utvecklad trafik <strong>och</strong> telekommunikationär viktigt för att vidga <strong>och</strong> hålla ihop hela<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inklusive Sörmlands<strong>och</strong> Upplands skärgårdar <strong>och</strong> för att öka områdetstillgänglighet i regionen. Infrastruktur, tjänsteutbud<strong>och</strong> prisvillkor, exempelvis för att resa kollektivtinom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet, liksom överlänsgränserna, kan behöva anpassas till praktiska<strong>och</strong> funktionella förutsättningar.Regionala system <strong>och</strong> strukturer i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet behöver utvecklas med avseendepå såväl framtida bebyggelse- <strong>och</strong> transportstruktursom grönstruktur <strong>och</strong> vatten men även för att geföretagen goda förutsättningar <strong>och</strong> villkor. Särskildainsatser krävs för att förbättra förhållandena i denmarina miljön inklusive försörjningssystemen förvatten <strong>och</strong> avlopp. Kulturlandskapets upplevelsevärden<strong>och</strong> tillgänglighet behöver stärkas <strong>och</strong> värnas.Den framtida användningen av mark som inte längrebehövs för militära ändamål behöver läggas fastmed utgångspunkt från de grundläggande regionalautvecklingsmålen.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är turism <strong>och</strong>besöksanläggningar, transportsystem, telekommunikationersamt farleder <strong>och</strong> hamnar för internationelltrafik viktiga för att möjliggöra <strong>och</strong> underlättainternationella kontakter. Dessutom krävs internationellsamverkan för att hantera flera viktigafrågor som rör Östersjön, <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsförhållanden inklusive den marina miljön<strong>och</strong> kulturlandskapets framtida utveckling, säkerhet<strong>och</strong> beredskap samt skärgårdsspecifika kulturtraditioner<strong>och</strong> produktionsmetoder. Kontakter <strong>och</strong>samverkan med Ålands <strong>och</strong> södra Finlands skärgårdar<strong>och</strong> med andra <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområden behövervidareutvecklas. Det är viktigt att militära markområdensom frigörs även kan utnyttjas för attstärka den internationella konkurrenskraften.Inriktning <strong>och</strong> åtgärderHär beskrivs vilka åtgärder som krävs inom niosakområden för att förverkliga de fem strategierna<strong>och</strong> uppnå regionens långsiktiga mål:• Förnyelse i näringslivet• Integration <strong>och</strong> invandring• Kompetensutveckling <strong>och</strong> FoU• Bebyggelsestruktur• Grönstruktur <strong>och</strong> vatten• Transportsystemet• Mark <strong>och</strong> lokaler för verksamhet <strong>och</strong> service• Bostadsmarknad <strong>och</strong> bostadsbyggande• Teknisk infrastruktur.Förnyelse i näringslivetNäringslivet i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetförändras snabbt. Den bättre tillgängligheten idet tätbefolkade storstadsområdet med dess stora
64 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdsamlade marknadspotential är en stark drivkraftför förnyelse. I hela regionen ökar sysselsättningeninom tjänste- <strong>och</strong> serviceorienterade verksamheter.Denna typ av verksamheter finns väl representeradi <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet där utvecklingsförutsättningarnaför nya typer av verksamheter, innovativaproduktionsmetoder <strong>och</strong> affärskoncept ofta ärfördelaktiga.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet finns unika miljöerför rekreation, återhämtning <strong>och</strong> eget skapande.Utomhusvistelse, stillhet <strong>och</strong> avskildhet befrämjarkreativitet <strong>och</strong> problemlösande. Många söker sig tillfritidshuset eller båten för att kunna tänka ostört.Upplevelse- <strong>och</strong> äventyrsturism utnyttjas också försocial träning <strong>och</strong> kompetensutveckling.Den digitala infrastrukturen <strong>och</strong> möjlighetentill spridning av digitala tjänster är avgörande förmånga verksamheter i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Grundläggande infrastruktur för telekommunikationeri form av optiskt stamnät <strong>och</strong> fast telefoni finnsi stora delar av området. Fortfarande återstår attbygga ut lokala förbindelser i de mer glest befolkadedelarna av området eller att utnyttja annan teknik.I <strong>Stockholms</strong>regionen finns det fortfarande bristeri infrastrukturen när det gäller Internetanslutningar.Bristerna handlar om kapaciteten i telestationerna<strong>och</strong> om enskildas <strong>och</strong> småföretags tillgångtill anslutningar med hög bandbredd.Det är av strategisk betydelse att löpande följautvecklingen av utbyggnaden av IT-infrastrukturen.Förutsättningarna för fortsatt utbyggnad av trådlösinfrastruktur i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet börklargöras. Utbyggnaden av fiberkabel kommer inomvissa geografiska områden att ske under de närmasteåren. Ny trådlös teknik håller på att byggasut i vissa delar av skärgården. Länsstyrelsen följerplanerad utbyggnad av IT-infrastrukturen inomramen för sitt statliga bredbandsuppdrag.Det internationella samarbetet inom Östersjönsskärgårdshav <strong>och</strong> kontakter med andra skärgårdarhar redan lett till förnyelse av lokala produktionsmönster<strong>och</strong> nya ekonomiska nätverk. Digital kommunikationär en viktig förutsättning för förnyelse.Inriktning – förnyelse i näringslivetStärk nätverken med andra regioner• Medverka i samarbetet med andra regioner<strong>och</strong> skärgårdsområden för att stimulera tillförnyelse i näringslivet generellt <strong>och</strong> i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet. Många utvecklingssatsningarär väl lämpade att genomförainom ramen för internationella samverkansprojekt.Nya möjligheter kan öppnasunder EU:s kommande programperiod.Förbättra tillgången till digital kommunikation• Se över utbud <strong>och</strong> efterfrågan på data- <strong>och</strong>telekommunikationer i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet,ta fram ett åtgärdsförslag <strong>och</strong>driv på genomförandet av tekniskt <strong>och</strong>ekonomiskt ändamålsenliga lösningar.Dra nytta av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsspeciella attraktivitet <strong>och</strong> utvecklingspotential• Skapa förutsättningar <strong>och</strong> ange villkor förföretag <strong>och</strong> verksamheter att utveckla sittvaru- <strong>och</strong> tjänsteutbud med utgångspunkti <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdets specifikaförhållanden, resurser <strong>och</strong> kvalitéer.Integration <strong>och</strong> invandringEnligt RUFS är den bristande integrationen mellansvenskfödda <strong>och</strong> invandrare en av regionens störstasvagheter. Denna brist på integration märks även i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Invandrare är underrepresenterade.Stora insatser görs av exempelvis Skärgårdsstiftelsen<strong>och</strong> Waxholmsbolaget för att informeraom allemansrätten <strong>och</strong> utbudet av rekreationsområden<strong>och</strong> aktiviteter i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Även kommuner, myndigheter <strong>och</strong> organisationerinom turism-, kultur- <strong>och</strong> naturvårdsområdet harambitionen att informera <strong>och</strong> locka nya gruppertill <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Sådana insatser
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 65behöver pågå under lång tid <strong>och</strong> sikta på att nå människori olika åldrar, livssituationer <strong>och</strong> kulturellasammanhang.Den offentliga sektorn är en stor arbetsgivaresom har möjligheter att främja ökad integrationgenom rekrytering av sin personal.Inriktning – integration <strong>och</strong> invandringBredda tillgängligheten till <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgården• Utnyttja möjligheterna att bredda rekryteringentill arbetsplatser inom offentligsektor.• Bjud in människor med olika kulturell,social <strong>och</strong> etnisk bakgrund till vistelse i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Förbättralångsiktigt information <strong>och</strong> marknadsföringav möjligheter till friluftsliv <strong>och</strong> turism<strong>och</strong> rikta utbudet till fler målgrupper.Kompetensutveckling <strong>och</strong> FoUInsatser för att utveckla kompetens behövs i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet liksom i andra delarav regionen. Skolan spelar en stor roll. I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet har särskilda satsningar gjortsför att stärka <strong>och</strong> utveckla den grundläggandeutbildningen. Den mest basala förutsättningen ärnaturligtvis att skärgården även i fortsättningen kanerbjuda en god livsmiljö för barn <strong>och</strong> vuxna. Dessutomkan möjligheter att locka fler elever genomsamarbete <strong>och</strong> genom att utveckla ett konkurrenskraftigtutbildningsutbud utnyttjas.Det behövs också insatser för att påverka attityder<strong>och</strong> intresse för högre utbildning. När flerhögutbildade bosätter sig i området <strong>och</strong> näringslivetblir mer kunskapskrävande ökar efterfrågan påhögre utbildning.Möjligheterna att delta i högre utbildning <strong>och</strong>vuxenutbildning är i hög grad beroende av tillgångtill datorkommunikation. Många <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsborstillgång till information <strong>och</strong> kunskapi närheten av hemmet skulle kunna tillgodosesgenom skolor, lärcentra <strong>och</strong> andra miljöer medmöjlighet till datorkommunikation.Erfarenheterna av lokalt initierade satsningarsom genomförs med stöd av EU-bidrag är goda.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet finns också viktigaresurser för forskning <strong>och</strong> kunskapsproduktioni form av laboratorier <strong>och</strong> andra anläggningar,exempelvis på Askö <strong>och</strong> vid Studsvik i Sörmland.Ytterligare resurser kan bli tillgängliga när denmilitära verksamheten omstruktureras.Inriktning – kompetensutveckling <strong>och</strong> FoUStärk elevunderlaget <strong>och</strong> underlätta skolornasutveckling för att långsiktigt säkerställatillgången på skolundervisning på kärnöarna• För att bibehålla <strong>och</strong> utveckla den grundläggandeskolundervisningen i övärldenbehöver elevunderlaget stärkas bl.a.genom samverkan <strong>och</strong> profilering.Säkerställ möjligheter till kunskaps- <strong>och</strong> kompetensutvecklingi <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet• Lokaler, teknisk utrustning <strong>och</strong> andra resurserför distansutbildning behöver finnas i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdets olika delar.• Kursutbud, innehåll <strong>och</strong> undervisningsformerbehöver utvecklas för att passalevnadsförhållanden <strong>och</strong> utvecklingsbehovi <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.BebyggelsestrukturSkärgården består av olika delar som har skildaförutsättningar <strong>och</strong> karaktärer. Skärgården kandelas upp i tre naturgeografiska zoner <strong>och</strong> i delarmed olika tillgänglighet till arbetsmarknad, service,utbildning mm. Detta har påverkat <strong>och</strong> kommer attpåverka både bebyggelse- <strong>och</strong> befolkningsutveckling.Kusten <strong>och</strong> framförallt skärgårdsområdet med
66 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdöar utan vägförbindelse är småskalig jämfört med<strong>Stockholms</strong>regionen i övrigt. Bebyggelsestrukturenska stödja företagande <strong>och</strong> boende i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Särskilda åtgärder behövs förpermanentboende <strong>och</strong> för att värna känsliga natur-,kultur- <strong>och</strong> rekreationsområden.Skärgården är i hög grad en resurs för helaregionen. Bebyggelsen måste utvecklas på ett sättsom är förenligt med känsliga miljö-, natur- <strong>och</strong>kulturhistoriska värden. Regler för strandskydd <strong>och</strong>hänsynstagande till natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärdenbör anpassas efter de lokala förhållandenamed ambitionen att stärka vattenkontakten <strong>och</strong>andra upplevelsevärden i den byggda <strong>och</strong> obebyggdamiljön.Inom de delar av skärgården som saknar vägförbindelser(bro, tunnel <strong>och</strong> statlig färja) bör nybebyggelse i första hand lokaliseras till samhällen<strong>och</strong> byar på kärnöarna. På det sättet motverkasspridd bebyggelse <strong>och</strong> obebyggda områden bevaras.Det ökar också de långsiktiga förutsättningarna attbibehålla <strong>och</strong> stärka underlaget för kommunikationer<strong>och</strong> annan service på öarna liksom deras möjligheteratt fungera som servicepunkter för befolkningenpå omgivande öar <strong>och</strong> för rekreations- <strong>och</strong>friluftslivet. Det stärker även förutsättningarna förföretagande. När kostnaderna kan fördelas på fler,ökar också möjligheterna att tillhandahålla ändamålsenligaanläggningar för vatten, avlopp, energi<strong>och</strong> för telekommunikation. Särskilda bedömningarbör göras för var gemensamma VA-anläggningarkan vara lämpliga <strong>och</strong> var tillgången på sötvattenkan bli ett problem. Enstaka bebyggelsekompletteringarbör även tillåtas på övriga öar. Bebyggelseutvecklingför åretruntboende <strong>och</strong> verksamheterbör ske, förutsatt att tillgången till sötvatten täckerbehovet <strong>och</strong> den marina miljön tål den ökadebelastningen. Dessutom förutsatt att det är förenligtmed valda förhållningssätt till natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärden samt krav på miljöanpassadetekniska försörjningssystem. Idag finns 13 kärnöarutpekade i RUFS (Arholma, Tjockö, Ingmarsö,Tynningö, Ramsö, Svartsö, Gällnö, Stora Möja,Runmarö, Sandön, Nämdö, Ornö <strong>och</strong> Utö). Omandra öar i skärgården utvecklas så att de uppfyllerkriterierna för att vara kärnö kommer deras statusatt omprövas.I <strong>kust</strong>området på fastlandet <strong>och</strong> öar med bro,tunnel <strong>och</strong> färja pågår en mer eller mindre omfattandepermanentning av fritidshus. Omvandlingtill permanentboende kan vara ett sätt att stärkaregionens kapacitet inom redan bebyggd struktur,förutsatt att detta kan ske på ett långsiktigt hållbartsätt, exempelvis i form av godtagbara lösningar förteknisk försörjning, kollektivtrafik <strong>och</strong> service.Utvecklingen kan påverkas genom bl.a. detaljplaneläggning<strong>och</strong> bygglovgivning. Kommunernabör prioritera <strong>och</strong> lyfta fram de områden som ärbäst lämpade för permanentboende eller som ärmest angelägna att detaljplanelägga därför att dehar ett högt permanentningstryck. Andra områdenkan vara mindre lämpliga eller ha ett förhållandevislågt permanentningstryck. Där får kommunerna taställning till bygglovsansökningar från fall till fall.Städer <strong>och</strong> tätorter längs <strong>kust</strong>en har stor betydelseför <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet med sin tillgänglighettill arbetsplatser, service, utbildning <strong>och</strong>kultur. Vissa orter har i den regionala <strong>utvecklingsplan</strong>en2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen, RUFS 2001angetts som övrig regional stadsbygd eller regionalstadsbygd med utbyggnadspotential.RUFS 2001 anger att bebyggelsestrukturen skainriktas på att, göra regionens bebyggelsestrukturtätare, skapa en god stadsmiljö med arkitektoniskavärden <strong>och</strong> vidga den funktionella regionen. Omfattandetillväxt av spridd bebyggelse bör motverkas.De stora bebyggelsetillskotten bör koncentreras tillregionala kärnområden <strong>och</strong> till områden i anslutningtill kommunikationsstråken.När detta synsätt tillämpas på <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetinnebär det att framtida bebyggelseutvecklingbör prioriteras i anslutning tillbefintlig bebyggelse med goda förutsättningar förbland annat service <strong>och</strong> kollektivtrafik. I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet finns ytterligare en parametersom är en förutsättning för ny bebyggelse <strong>och</strong> det
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 67är tillgång till långsiktig vatten- <strong>och</strong> avloppsförsörjning.Tillgången på sötvatten utgör en begränsandefaktor.Inriktning – bebyggelsestrukturPlanera för ny bebyggelse för permanentboendepå öar med statlig färja <strong>och</strong> för attstärka kärnöarna• Kommunerna bör ha underlag som angerförutsättningar för ny bebyggelse för kommunensolika delar.• Ny bebyggelse bör tillkomma för att möjliggöraåretruntboende <strong>och</strong> verksamheter isamhällen <strong>och</strong> byar på kärnöarna <strong>och</strong> påöar med statlig färja.• Bebyggelsen bör anpassas till de naturgivnaförutsättningarna, så att natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsintressena tillgodoses. Det börövervägas var tillgången på sötvatten <strong>och</strong>påverkan på den marina miljön kan utgöraett problem.Ta fram strategier för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdenmed olika karaktär• Överväg vilka bebyggelseområden i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet som bör detaljplanerasför permanentbebyggelse, vilka somkan förändras med bygglov från fall till fall<strong>och</strong> vilka som inte bör permanentas.• Precisera tillämpningen av strandskyddet iöversiktsplaner.• Precisera i översiktsplaner förhållningssätttill natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden (i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgården) genom att ange kvalitetskriterierför lokalisering <strong>och</strong> utformningav byggnader <strong>och</strong> anläggningar.Grönstruktur <strong>och</strong> vattenKust- <strong>och</strong> skärgårdsområdet är ett vidsträcktgeografiskt område med unika natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärden både på land <strong>och</strong> i den marinamiljön. Mycket stora delar av området är obebyggda.Under senare tid har hoten mot dessa värden fåttökad uppmärksamhet. Hela ytterskärgården är avriksintresse för såväl naturvård som friluftsliv <strong>och</strong> harmycket höga natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden.Förhållningssätt till <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdslandskapetsnatur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden inomhela det område som omfattas av skyddsbestämmelsernaenligt miljöbalkens fjärde kapitel behöverpreciseras för områden med olika karaktär.Upplevelsevärdena i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsolika delar, inklusive kulturarv, flora <strong>och</strong> djurlivbehöver artikuleras på motsvarande sätt som i deregionala grönkilarna. Det ger underlag för attdefiniera förhållningssätt <strong>och</strong> utgångspunkter förbrukande, skötsel <strong>och</strong> vård samt framtida utvecklingav grönstruktur <strong>och</strong> vattenmiljöer i hela <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Redan idag finns dock tillräckligkunskap för att kunna fördjupa dialogen om framtidaanvändning av försvarets marker, belysa miljövärdeni samband med omstrukturering av farleder <strong>och</strong>hamnar, behov av restaurering, aktivt bruk <strong>och</strong>djurhållning för att vidmakthålla kulturlandskapsamt skärpa kraven på ökad miljöhänsyn i särskiltkänsliga <strong>och</strong> upplevelserika områden. Ett mellankommunaltsamarbete bör initieras för att identifieraområden med särskilt stora upplevelsevärden <strong>och</strong>föreslå hur de kan skyddas mot intrång som buller<strong>och</strong> visuella störningar, samtidigt som allmänhetenstillgång till attraktiva områden förbättras. Detta kaninkludera överväganden om regler <strong>och</strong> förhållningssättför att utveckla ett långsiktigt hållbart båtliv iskärgården <strong>och</strong> att värna tystnaden.Förhållandena i Östersjöns marina miljö haruppmärksammats internationellt bl.a. till följd avEU-utvidgningen, som inneburit att Östersjön nästanblivit ett innanhav i EU. FN:s sjöfartsorganisationhar klassat Östersjön som ett särskilt känsligt
68 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdhavsområde. OECD har uppmanat Sverige attutarbeta en nationell havsmiljöstrategi, ett behovsom hörsammas i miljömålspropositionen 2005.Inom Stockholm–Mälarregionen håller nyastrukturer <strong>och</strong> system för miljöövervakning <strong>och</strong>åtgärdsinriktad förvaltning av Mälarens <strong>och</strong>Svealands <strong>kust</strong>vattenområdes avrinningsområdenpå att byggas upp med utgångspunkt från EU:svattendirektiv.Miljösituationen i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdens vattenområdenbehöver belysas, förslag till insatserbehöver föras fram <strong>och</strong> genomförandet stimulerasför att komma till rätta med oönskade förändringar<strong>och</strong> för att förbättra skyddet av den marina miljön.Kommunernas arbete med <strong>kust</strong>planering <strong>och</strong>fördjupade översiktsplaner utgör ett viktigt underlagliksom länsstyrelsernas, <strong>kust</strong>vattenvårdsförbundets<strong>och</strong> andras arbeten. Institutionen för systemekologivid <strong>Stockholms</strong> universitet undersöker för närvarandeskärgårdsvattnen på uppdrag av Svealands <strong>kust</strong>vattenvårdsförbund.Detta kommer att ge underlag förarbetet med karaktärisering enligt vattendirektivet.Med en åtgärdsinriktad vattenförvaltning avsesdet arbete som kommer att utföras med anledningav vattendirektivet. En fördjupad karaktärisering avvattenmiljöer i länet inklusive <strong>kust</strong>vatten (ut till ennautisk mil från baslinjen) har genomförts omfattandefysikalisk-kemiska <strong>och</strong> biologiska faktorer. Ettövervakningsprogram har fastställts i syfte att följaupp de vattenrelaterade miljömål som anges avvattenmyndigheten för Norra Östersjöns vattendistrikt.Vattendirektivet har en specifik tidplansom styr bl.a. framtagande av åtgärdsprogram <strong>och</strong>förvaltningsplan (år 2009), ekonomiska styrmedel(2010) <strong>och</strong> uppnådd god ekologisk status (2015) föryt-, grund- <strong>och</strong> <strong>kust</strong>vatten.Utbyggnaden av anläggningar för avloppsrening<strong>och</strong> försörjning med sötvatten behöver skyndas på i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Ekologiskt känsligavattenmiljöer behöver få ett ökat skydd <strong>och</strong> insatserför att säkerställa kulturlandskapets värden brådskar.Bygg vidare på tidigare regionalt strategiarbete <strong>och</strong>kunskapsunderlag för att skapa regional samsyn ifrågor som rör den marina miljön. Vidareutvecklaarbetet med att fördjupa förståelsen <strong>och</strong> ta fram <strong>och</strong>genomföra konkreta åtgärdsförslag på basis avtidigare gjorda erfarenheter, inklusive Länsstyrelsernasmiljö- <strong>och</strong> hushållningsprogram <strong>och</strong> detregionala miljömålsarbetet i <strong>Stockholms</strong> län.För att tillräckligt stora <strong>och</strong> ekologiskt fungerandestrandmiljöer ska kunna finnas framöver <strong>och</strong> för attde marina livsmiljöerna inte ska utarmas <strong>och</strong>förändras genom exploatering behöver möjligheternatill samlokalisering av båtplatser utnyttjas istörre omfattning. Detta är nödvändigt för att levaupp till strandskyddsbestämmelsernas intentionerom långsiktigt hållbara strandmiljöer med möjlighetför allmänheten att röra sig utmed stränderna <strong>och</strong>behovet av att värna de för fiskereproduktionen såvärdefulla grundområden, vilka hotas speciellt imellanskärgården.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 69Inriktning – grönstruktur <strong>och</strong> vattenBelys, stärk <strong>och</strong> skydda natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärdena i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet• Ta fram ett delregionalt underlag förlandskapets upplevelsevärden på land <strong>och</strong>i vattnet.• Öka kunskapen om bullerpåverkan <strong>och</strong>tysta områden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Identifiera ”hänsynsområden” därbuller <strong>och</strong> andra störande verksamheter fördjur- <strong>och</strong> friluftslivet begränsas.• Identifiera insatser som stärker skyddet avnatur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden i denmarina miljön.• Definiera förhållningssätt <strong>och</strong> regler för ettlångsiktigt hållbart båtliv i skärgården.• Samförlägg olika bryggor för att på så sättkunna spara tillräckligt stora strandområden.Ta fram regionalt underlag till en nationellhavsmiljöstrategi• Identifiera insatser som leder till att miljösituationeni <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsvattenområden förbättras.• Ta fram ett förslag till åtgärdsstrategi föratt förbättra den marina miljön i <strong>Stockholms</strong><strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområde.Utveckla åtgärdsinriktad vattenförvaltning,som inkluderar användningen av sötvattensresurser<strong>och</strong> recipienter i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet• Stimulera genomförandet av åtgärdsinriktadvattenförvaltning för att kommatill rätta med oönskade förändringar avvattenkvalitén.TransportsystemetTransporter i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet hardelvis andra förutsättningar än i övriga länet. Detvidsträckta, vattenpräglade landskapet är ofta glestbefolkat. Tidvis är vattenområdena oframkomliga<strong>och</strong> marknadsunderlaget för ekonomiskt bärkraftigatransporttjänster är ofta svagt. Det gäller båderesande <strong>och</strong> godstransporter med tillhörande informationstjänster.Under de kommande åren väntas både dag- <strong>och</strong>nattbefolkningen öka i området liksom antalet besökare.Marknadsunderlaget för transporter kommeratt förbättras samtidigt som nya störningar <strong>och</strong>kapacitetsbrister kan uppstå. Utbudet av allmännakommunikationer i form av kollektivtrafik till lands<strong>och</strong> till sjöss är en viktig utvecklingsförutsättning.När efterfrågan på privata <strong>och</strong> kollektiva transporterökar, behöver både infrastruktur <strong>och</strong> tjänsteutbudutvecklas. Infrastrukturen för transporter i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inkluderar vägar, järnvägar<strong>och</strong> farleder av nationell <strong>och</strong> internationellbetydelse samt regionalt betydelsefulla land <strong>och</strong>vattenvägar, färjor, bryggor, replipunkter, bytespunkter<strong>och</strong> hamnar <strong>och</strong> en stor mängd lokalavägar, farleder, landfästen, bryggor <strong>och</strong> angöringsmöjligheter.Ett ökat antal sjötransporter kaninnebära ett ökat slitage på skärgården.Kollektivtrafiken omfattar såväl spårtrafik <strong>och</strong>busstrafik som båttrafik. Den inkluderar ocksåsamhällsfinansierade tjänster som skolskjuts <strong>och</strong>färdtjänst. God passning mellan trafikslag i tid, rumsamt med avseende på biljett- <strong>och</strong> rabattsystem,taxestruktur <strong>och</strong> regler är viktigt för trafikanterna<strong>och</strong> näringslivets förutsättningar.Även systemen för varutransporter behöverkunna utvecklas i takt med att befolkning <strong>och</strong> verksamheterökar i omfattning.Den internationella sjöfarten väntas fortsätta attöka. Pågående översyn av hamnstruktur <strong>och</strong> farledssystemkan komma att leda till nyinvesteringar <strong>och</strong>andra förändringar i såväl hamnområden somanslutande förbindelser på både sjö- <strong>och</strong> landsidan.
70 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdStockholm-Mälarregionens framtida hamn- <strong>och</strong>terminalstruktur med tillhörande farleder <strong>och</strong>landanslutningar studeras för närvarande i fleraolika sammanhang. Framtida rollfördelning <strong>och</strong>utvecklingsinriktning är ännu inte fastlagda. I detfortsatta arbetet behöver miljöhänsyn <strong>och</strong> kriterierför hållbar utveckling i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetbeaktas.Kust- <strong>och</strong> skärgårdsområdets transportsystembestår funktionellt av land- <strong>och</strong> sjöbaserade tillfarterfrån Stockholm–Mälarregionshållet, lokalalänkar som fördelar trafiken inom olika delområdensamt landfästen i form av replipunkter för kollektivtrafikliksom hamnar, färjelägen <strong>och</strong> bryggor föromlastning <strong>och</strong> omstigning mellan land <strong>och</strong> sjötrafik.Den delregionala planen omfattar internationellt,nationellt <strong>och</strong> regionalt betydelsefulla delar av dettasystem. I detta system ingår även en stor mängdlokalt betydelsefulla landfästen, anläggningar <strong>och</strong>tjänster.Behoven av framtida investeringar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet behöver uppmärksammas särskilti samband med den återkommande transportinfrastrukturplaneringen.En långsiktig strategi bör tasfram för upprustning, miljöanpassning, säkerhets<strong>och</strong>standardförbättring, kapacitetsförbättring samtutbyggnad för att undanröja eventuella flaskhalsarlängs <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdets tillfarter iväg- <strong>och</strong> spårtrafikinfrastrukturen. Den långsiktigastrategin bör också omfatta regionalt betydelsefullanoder (inklusive vändplaner, godstransportmöjligheter, parkering, bryggor <strong>och</strong> angöring för bådeenskilda <strong>och</strong> kollektiva transporter). Möjligheten attutveckla spårburen kollektivtrafik längs <strong>kust</strong>en tillNorrtälje på sikt bör säkerställas.Smidiga transportlösningar från dörr till dörr,som inkluderar flera transportslag, kräver helhetstänkande<strong>och</strong> effektiv logistik. Både land- <strong>och</strong> sjötransportförbindelser<strong>och</strong> anknytningar till lokala,regionala <strong>och</strong> nationella terminaler för resor <strong>och</strong>transporter i såväl <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet somi andra delar av storstadsregionen behöver beaktas.Resor, godstransporter <strong>och</strong> informationstjänsterbehöver integreras så att trafikanternas resorunderlättas, liksom varuägarnas, trafikutövarnas<strong>och</strong> andra berörda aktörers godstransporter fråndörr till dörr, <strong>och</strong> så att tjänsteutbud <strong>och</strong> service vidbytespunkter <strong>och</strong> bryggor fungerar väl. Samordningenbehöver ske utifrån både tekniska <strong>och</strong> administrativautgångspunkter. Ett gemensamt systembehöver definieras som också inkluderar insatserför att samordna <strong>och</strong> effektivisera utnyttjandet avhela det samlade trafikutbudet av kollektivtrafiki <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inklusive samhällsfinansieraderesor.Ett långsiktigt bestående nät av stomlinjer, somansluter till det regionala stomlinjenätet utanförregioncentrum, bör definieras med utgångspunktfrån de principer för upptagningsområden, replipunkter<strong>och</strong> kärnöar som anges i RUFS.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 71Inriktning – transportsystemetTa fram underlag för en samlad investeringsplaneringutifrån <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsspecifika situation <strong>och</strong> långsiktigautvecklingsmöjligheter• Uppmärksamma behoven av investeringari <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetsärskilt i den återkommandetransportinfrastrukturplaneringen.Anpassa inseglingsförhållandena till<strong>Stockholms</strong>regionens hamnar <strong>och</strong> andradelar av farledssystemet i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet för att tillgodose nyabehov <strong>och</strong> med hänsyn taget till högt ställdakrav på säkerhet <strong>och</strong> miljöanpassning• Förbättra inseglingsförhållandena till<strong>Stockholms</strong>regionens hamnar genom attbl.a. bygga ut Horsstensleden.Ta fram underlag som belyser <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsrelevanta aspekter inför beslut omframtida storregional hamnstruktur• Se över sträckning <strong>och</strong> regler för regionensfarleder <strong>och</strong> lokalisering av hamnarmed inriktning att säkerställa skyddetför känsliga områden, minska trafikensmiljöstörningar <strong>och</strong> öka säkerhetensamtidigt som framkomligheten för denkollektiva trafiken på land <strong>och</strong> vattensäkerställs.Samordna, effektivisera <strong>och</strong> utveckla detsamlade utbudet av transporttjänsteri <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet inklusivesamhällsfinansierade resor• Ta fram en bryggplanering utifrån enbrygghierarki, se över serviceutbud <strong>och</strong>tjänster.• Informationstjänster som underlättarresande <strong>och</strong> frakttransporter behöverutvecklas.Mark <strong>och</strong> lokaler för verksamhet <strong>och</strong>serviceEfterfrågan på mark <strong>och</strong> lokaler i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetförutses få en ökad inriktning på mersmåskaliga verksamheter. Ökad sysselsättning väntasinom tjänste- <strong>och</strong> serviceproducerande verksamheter.Fler företag väntas efterfråga lokalisering i anslutningtill bostäder, service <strong>och</strong> reguljär linjetrafik. I vissafall, exempelvis inom turism- <strong>och</strong> rekreationsnäringarna,kan dock efterfrågan på transporter ökasnabbare.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet behöver ocksåmark reserveras för mer störande verksamhetersom omlastningsplatser, terminaler <strong>och</strong> hamnar,industriella verksamheter samt för militära <strong>och</strong>andra mer ytkrävande, bullrande <strong>och</strong> materialhanterandeverksamheter som behöver tillfarter förtung trafik både på land <strong>och</strong> till sjöss.Även om mark- <strong>och</strong> lokalanspråken kan förutsesvara mer småskaliga än i andra delar av länet kanmark för t.ex. godshantering behöva reserverasför att tillgodose näringslivets behov i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet.Den pågående omställningen av försvaret <strong>och</strong>omstrukturering av andra verksamheter, exempelvishamnverksamhet <strong>och</strong> sjöfart, kan väntas leda tillväsentligt förändrade markanspråk i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet. Stora delar av de tidigare militäraområdena bör ges stärkt skydd för vidmakthållandeav natur- <strong>och</strong> kulturmiljövärden, eller upplåtas tillrekreation <strong>och</strong> friluftsliv. Möjligheter att användabetydande markområden för helt nya ändamål,inklusive näringslivets behov, bör vidare beaktas.I många fall kommer flera olika verksamheter attkunna samlokaliseras <strong>och</strong> även samutnyttja mark<strong>och</strong> anläggningar.Nya hamnanläggningar med tillhörande terminalområdensamt land- <strong>och</strong> sjöförbindelser kan fåmycket stora omgivningseffekter. Miljöpåverkankan även bli stor i själva hamnområdet.
72 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdInriktning – mark <strong>och</strong> lokaler för verksamhet<strong>och</strong> serviceReservera mark för terminaler <strong>och</strong> verksamhetersom är beroende av tunga transporter• Reservera mark för tungtransportberoendeverksamheter i anslutningtill omlastningspunkter, hamnar <strong>och</strong>terminaler av regionalt <strong>och</strong> nationelltintresse. Säkerställ långsiktiga behov avmark för teknisk försörjning, industriellproduktion <strong>och</strong> andra regionalt <strong>och</strong>nationellt betydelsefulla verksamheter,som kan medföra störande inverkan påomgivningen.Utnyttja möjligheterna att överföraområden som inte längre behövs för militärverksamhet till civil användning• Klarlägg framtida användning av tidigaremilitära områden <strong>och</strong> anläggningar medutgångspunkt från de grundläggandemålen för regionens utveckling enligtRUFS.• Skjutfält <strong>och</strong> militära övningsområden sominte används för militär verksamhet börskyndsamt röjas <strong>och</strong> saneras.Bostadsmarknad <strong>och</strong> bostadsbyggandeBostadsmarknaden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet ärolika på fastlandet <strong>och</strong> på öar med vägförbindelse(dvs. bro, tunnel <strong>och</strong> färja) jämfört med öar utanvägförbindelse. På öar utan vägförbindelse är detsvårt att få till stånd <strong>och</strong> behålla bostäder förpermanentboende, särskilt för ungdomar <strong>och</strong> äldre,medan det på fastlandet <strong>och</strong> öar med vägförbindelsepå många håll pågår en snabb permanentning <strong>och</strong>komplettering. Det pågår även en viss permanentningpå öar utan vägförbindelse. I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetfinns en trend med ökat deltidsboende.Den stora efterfrågan på fritidshus här gör atttidigare permanenthus omvandlas till fritidshus.För öar utan vägförbindelse är bofast befolkningnödvändig för att skärgårdens natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärden ska bestå. En framsynt bostadsförsörjningsplanering är viktig för att kunnabehålla en levande skärgård. Det finns behov avnya/fler bostäder för den bofasta befolkningen,framförallt på kärnöarna. Främst finns behov avnya hyresbostäder. Ur hela regionens synvinkeltorde bostadstillskotten på öarna vara små. Det ärsåledes lokala överväganden som behövs för dessaområden.Fastlandet <strong>och</strong> öar med vägförbindelse är mer endel av <strong>Stockholms</strong>regionens bostadsmarknad, ävenom den har starka lokala drag. För mindre <strong>och</strong> störresamhällen som ofta har en viktig roll för service <strong>och</strong>lokal arbetsmarknad bör inriktningen vara att nypermanentbebyggelse kommer till stånd, medhänsyn tagen till natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärdensamt tekniska förutsättningar. För orternatorde det ofta handla om detaljplaneläggning.Kommunerna bör verka för att tillgodose ettvarierat bostadsutbud för olika hushållstyper <strong>och</strong>bostadsbehov.För områden på fastlandet eller på öar medvägförbindelse som domineras av fritidshus ellersom har dominerats av fritidshus behövs särskildaöverväganden. Ett antal av dessa områden ligger vältill ur regional synvinkel eller har en hög grad avpermanentning. För dessa torde en total omvandlingvara en tidsfråga. Sannolikt behövs för dessaområden en detaljplaneläggning för att klara trafik,teknisk försörjning <strong>och</strong> annan service. Det kan varalämpligt att sträva efter en tidsordning för dekommunala insatserna både för att prioriteraresurserna <strong>och</strong> för att uppnå en tydlighet för fastighetsägarna.För andra områden kan en omfattandeomvandling ligga långt fram i tiden eller knappastbli aktuell. Det kräver andra förhållningssätt.Viktiga frågor att beakta i bostadsförsörjningsplaneringär läget i regionen, förutsättningarna förväg- <strong>och</strong> kollektivtrafik, service, tekniska systemliksom förhållningssätt till natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärden. Kulturhistoriska värden såsom
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 73bevarad äldre bebyggelse <strong>och</strong> kulturpräglade landskapska ses som en tillgång <strong>och</strong> ett mervärde vidutvecklingen. Stor hänsyn ska därför tas till dessamiljöer så att de bevaras till eftervärden. Förutsättningarnaför enskilda vatten- <strong>och</strong> avloppsanläggningari de olika områdena är viktiga att ta frameftersom det finns delar av skärgården där dettaannars kan bli ett problem. Ett varierat utbud avbostäder bör även eftersträvas på öar med vägförbindelse<strong>och</strong> på kärnöar. Omprövning pågår av endel områden som haft militära restriktioner, det kange nya förutsättningar.Inriktning – bostadsmarknad <strong>och</strong> bostadsbyggandeVerka för att nya permanentbostäder tillkommerför olika hushållstyper på öar utanvägförbindelse där det är rimligt med hänsyntill natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden.• Klarlägg förutsättningar för var permanentbebyggelsekan tillkomma <strong>och</strong> för varpermanentning ej bör ske.• Verka för att större <strong>och</strong> mindre samhällenkan öka sin permanentbefolkning för attbehålla en levande skärgård.Teknisk infrastrukturEn regional <strong>och</strong> nationell kraftsamling krävs för attförbättra miljön i <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområde<strong>och</strong> i Östersjön.Befintlig <strong>och</strong> tillkommande bebyggelse böranslutas till ändamålsenliga anläggningar för sötvattensförsörjning<strong>och</strong> avloppshantering. Bebyggelseinom <strong>Stockholms</strong>nära delar av skärgårdenbör prioriteras, liksom bebyggelse i områden somavvattnas till recipienter med kraftigt förhöjdanäringsvärden.Möjligheten till vatten- <strong>och</strong> avloppsförsörjningär i delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet en starktbegränsande faktor för exploatering <strong>och</strong> utvecklingav boende <strong>och</strong> verksamheter. Stora delar av<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet har redan idag problemmed tillgång <strong>och</strong> kvalitet avseende grundvatten. Ide delar av skärgården där man under överskådligtid är beroende av lokala lösningar för vatten <strong>och</strong>avlopp behöver strategier utarbetas för hur dessafrågor ska lösas långsiktigt <strong>och</strong> med hänsyn tilllokala resurser <strong>och</strong> miljön.Avsaltning av havsvatten är en möjlig teknik förproduktion av sött vatten för hushålls <strong>och</strong> verksamhetersbehov. Kunskapen kring avsaltning är dockotillräcklig, t.ex. vad gäller förekomsten av algtoxiner.Tekniken är kostsam i anläggande <strong>och</strong> drift samtkräver regelbunden tillsyn <strong>och</strong> service, vilket gör attden lämpar sig bäst under vissa förutsättningar,t.ex. som gemensamhetsanläggning.Skärgården med sitt ofta ringa jordtäcke,sprickiga berggrund <strong>och</strong> känsliga recipienter ställerhöga krav på avloppsanläggningarnas funktion,utformning <strong>och</strong> placering. Detta tillsammans medden begränsade tillgången på vatten gör att WC ärmindre lämpligt på många platser.I många fall är gemensamhetsanläggningar förvatten <strong>och</strong>/eller avlopp som försörjer ett störreantal fastigheter bättre ur miljö- <strong>och</strong> hälsoskyddsperspektivän enskilda lösningar. Kretsloppslösningarkan vara ett sätt att säkerställa en godnärsaltsreduktion <strong>och</strong> smittskydd. För att dessalösningar ska fungera fullt ut krävs dock system förhygienisering av avloppsfraktioner <strong>och</strong> avsättningtill odlad mark inom rimliga avstånd.Avfallshanteringen står inför nya förutsättningargenom nya arbetsmiljökrav <strong>och</strong> förbud mot deponeringav latrin. De nya förutsättningarna kräverförbättrade <strong>och</strong> fler gemensamma avfallsstationermed källsortering. Det bör utredas om latrinhanteringenkan ordnas i ett större sammanhang<strong>och</strong> med möjlighet till lokala kretslopp.
74 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdInriktning – teknisk infrastrukturBygg ut miljöanpassade anläggningar försötvattensförsörjning <strong>och</strong> hantering av avlopp<strong>och</strong> avfall i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet• Utveckla <strong>och</strong> etablera ändamålsenliga tekniskasystem <strong>och</strong> anläggningar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet.• Utred den regionala betydelsen av gemensamhetsanläggningarför vatten <strong>och</strong>avlopp.• Utveckla verktyg (juridiska, organisatoriska,tekniska, metodmässiga) för att förutse<strong>och</strong> förhindra saltvatteninträngning ibrunnar. Öka kunskapen kring avsaltningsanläggningar<strong>och</strong> teknikens potential.• Utred möjligheterna till kretsloppslösningarför avlopp med hygienisering avavloppsfraktioner samt möjligheterna tillsamordning med hantering av organisktavfall.Redovisning på plankartaPå den delregionala plankartan redovisas inriktningenför den framtida markanvändningen i olikakategorier inom <strong>Stockholms</strong> län. <strong>Stockholms</strong> länslandsting kan endast politiskt behandla den delregionalaplanen med inriktningar <strong>och</strong> åtgärder somomfattar länet.Kartredovisningen ansluter till redovisningen iden Regionala <strong>utvecklingsplan</strong>en 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen,RUFS 2001.Kartan här redovisar även bebyggelsestruktureni RUFS 2001 med Regional stadsbygd med utbyggnadspotentialsamt övrig Regional stadsbygd.Regional stadsbygd med utbyggnadspotential avsermark med goda regionala lägesegenskaper <strong>och</strong> förutsättningarför god försörjning med kollektivtrafik<strong>och</strong> för en energieffektiv stadsbygd. Det är marksom är väl lämpad för ett intensivt markutnyttjande<strong>och</strong> som bör prioriteras för bebyggelseutveckling.Övrig regional stadsbygd avser mark för samladbebyggelse i områden av större omfattning. Denomfattar befintlig tätortsbebyggelse, markreservationeri kommunala översiktsplaner samt fritidshusområdensom bedöms bli permanentade underRUFS planperiod (fram till 2030).Kartan redovisar den principiella avvägningenmellan olika mark- <strong>och</strong> vattenanvändningsintressendär även kulturpräglade områden med starkabevarandeintressen kan kräva ett aktivt nyttjande.Slutlig avvägning görs på kommunal nivå.På plankartan indelas skärgården i fyra delområdensom har olika förutsättningar <strong>och</strong>karaktär, se även sid. 59.RUFS hänsynskarta omfattar även <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet i <strong>Stockholms</strong> län.Öar utan vägförbindelser tillfastlandet – KärnöarÖar med grundläggande samhällsservice som skola<strong>och</strong> kollektiv trafikförsörjning året runt <strong>och</strong> som intehar vägförbindelse genom bro, tunnel <strong>och</strong> statligfärja till fastlandet.Inriktning – öar utan vägförbindelse tillfastlandet – Kärnöar• På öar utan vägförbindelse bör ny bebyggelsei första hand tillkomma i byar <strong>och</strong>samhällen på kärnöar för utveckling avåretruntboende, verksamheter <strong>och</strong> servicemed hänsyn till natur- <strong>och</strong> kulturvärdensamt miljöanpassade tekniska system.• Kärnöarna bör ha tillgång till ett varieratutbud av bostäder för permanentboende.• Ny bebyggelse anpassas till tillgången påsötvatten <strong>och</strong> till känsliga marina miljöer.• Befintlig bebyggelse bör vara ansluten tilländamålsenliga anläggningar för vattenförsörjning<strong>och</strong> avloppshantering.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 75Öar utan vägförbindelse tillfastlandet – Övriga öarInriktning – öar utan vägförbindelse tillfastlandet – Övriga öar• Ny bebyggelse kan tillkomma genomavstyckning i anslutning till befintligbebyggelse om det finns ändamålsenligvatten- <strong>och</strong> avloppsförsörjning <strong>och</strong> kollektivtrafikförsörjning.• Befintlig bebyggelse bör vara ansluten tilländamålsenliga anläggningar för vattenförsörjning<strong>och</strong> avloppshantering.• Ny bebyggelse anpassas till tillgången påsötvatten <strong>och</strong> till känsliga marina miljöer.• Ny bebyggelse bör undvikas på obebyggdaöar.Öar utan vägförbindelse tillfastlandet – YtterskärgårdenYtterskärgården omfattas av de yttre delarna avskärgårdsområdet i en linje från Arholma till Utöned utanför Tjockö, Blidö, Möja, Runmarö, Nämdö<strong>och</strong> Ornö.Fastlandet <strong>och</strong> öar med bro, tunnel<strong>och</strong> statlig färjaBefintlig bebyggelse utanför regional stadsbygd iRUFS. Bebyggd mark med möjligheter till förtätning<strong>och</strong> kompletteringsbebyggelse.Inriktning – fastlandet <strong>och</strong> öar med bro,tunnel <strong>och</strong> statlig färja• Öar med vägförbindelse bör ha tillgång tillett varierat utbud av bostäder för permanentboende.• Ny bebyggelse kan tillkomma inom befintligasamhällen, byar eller redan bebyggdaområden om det finns långsiktig vatten<strong>och</strong>avloppsförsörjning <strong>och</strong> kollektivtrafikförsörjning.• Befintlig bebyggelse bör vara ansluten tilländamålsenliga anläggningar för vattenförsörjning<strong>och</strong> avloppshantering.• Ny bebyggelse anpassas till tillgången påsötvatten <strong>och</strong> till känsliga marina miljöer.• Ny bebyggelse bör inte tillkomma ominte hänsynstaganden till vattenkvaliténi vattendrag <strong>och</strong> grunda havsvikar ellerhänsynstaganden till andra natur-, kultur<strong>och</strong>rekreationsvärden kan säkerställas.0Inriktning – öar utan vägförbindelse tillfastlandet – Ytterskärgården• Ny bebyggelse bör undvikas. Befintlig bebyggelsebör vara ansluten till ändamålsenligaanläggningar för vattenförsörjning<strong>och</strong> avloppshantering.• Ytterskärgårdens karaktär av ostört natur-<strong>och</strong> kulturlandskap med vidsträcktaarkipelager ska behållas <strong>och</strong> skyddas.
76 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdNationella <strong>och</strong> regionala vägar,spår, farleder, stombusslinjer <strong>och</strong>linjetrafik på vattenFramtida trafiksystem redovisas i form av övergripanderegionalt vägnät <strong>och</strong> kollektivtrafikensregionala spårbundna nät med utblickar motangränsande län. Inom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetredovisas replipunkter för stomlinjetrafik.Mark för spårtrafik längs <strong>kust</strong>en mot Norrtäljebör reserveras i den kommunala planeringen.På sikt bör replipunkterna i Dalarö <strong>och</strong> Årstaersättas av mer ändamålsenliga <strong>och</strong> långsiktigaalternativ.Inriktning – nationella <strong>och</strong> regionala vägar,spår, fartleder, stombusslinjer <strong>och</strong> linjetrafikpå vatten• Mark <strong>och</strong> vatten bör hållas tillgängligaför den nationella <strong>och</strong> regionala trafikförsörjningen.Vid planering för ändradmarkanvändning bör förutsättningarna förtrafiksystemets utbyggnad, funktionalitet<strong>och</strong> samspel med bebyggelsen uppmärksammas.• Långsiktiga alternativ för replipunkternaÅrsta <strong>och</strong> Dalarö bör utredas för framtidabehov.• Möjligheter att förbättra inseglingsförhållandenatill regionens hamnar säkerställsgenom reservat för nya eller ändradestomfarleder.Större regionala terminaler,anläggningar <strong>och</strong> verksamhetermed tunga transporterBefintliga <strong>och</strong> nya terminaler samt övriga områdensom behövs för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdets trafikförsörjning,till exempel hamnar <strong>och</strong> omlastningsplatserför gods.Inriktning – större regionala terminaler,anläggningar <strong>och</strong> verksamheter med tungatransporter• Mark <strong>och</strong> vatten bör hållas tillgängligaför regional försörjning med gods, varor,maskiner, energi, avfall <strong>och</strong> massor m.m.som kräver tunga transporter. Skyddsavståndtill annan bebyggelse <strong>och</strong> tillområden med känsliga natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärden bör beaktas.• Förutsättningar för samverkan mellanland- <strong>och</strong> sjötransporter bör särskilt uppmärksammas.Samplanering bör ske mellanberörda kommuner <strong>och</strong> trafikhuvudmän.Militära övningsområden <strong>och</strong>skjutfältOmråden för militär verksamhet behövs i mindreomfattning även i framtiden. Områden som intelängre behövs som militära övningsområden kanövergå i civil verksamhet under förutsättning attområdet saneras <strong>och</strong> röjs samt att erforderligatillstånd ges.Inriktning – militära övningsområden<strong>och</strong> skjutfält• Villkor för ändrad användning av tidigaremilitära övningsområden preciseras enligtmiljöbalken <strong>och</strong> annan tillämplig lagstiftning.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 77Genomförande <strong>och</strong> uppföljningI likhet med andra strategiska insatser för att stärka<strong>Stockholms</strong>regionens internationella konkurrenskraft,erbjuda goda <strong>och</strong> jämlika levnadsvillkor samten långsiktigt hållbar livsmiljö enligt RUFS, krävssamverkan mellan många olika parter för att ovanföreslagna insatser i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetska kunna genomföras.I <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet spelar offentligaaktörer en jämförelsevis stor roll. Kommunerna haren ledande roll genom sitt planmonopol. De statliga<strong>och</strong> nationella intressena har starka företrädare.Regionala huvudmän har ett särskilt ansvar förexempelvis kollektivtrafik <strong>och</strong> Skärgårdsstiftelsensområden. Privata aktörer kan förutses få växandebetydelse under kommande år.Insatser för att utveckla förhållandena i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet bör ske på samma sättsom annan samverkan vars syfte är att stimuleragenomförandet av RUFS 2001. Genomförande avden delregionala <strong>utvecklingsplan</strong>en för <strong>Stockholms</strong><strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård kan ske inom ramen för redanetablerade samverkansprocesser <strong>och</strong> i samverkanmed företagen. Det är betydelsefullt att även hittanya former för samverkansprocesser.Nya initiativ behövs dock för att klara ut fortsattanvändning av <strong>och</strong> villkor för nyttjande av tidigaremilitära områden samt för att förbättra den marinamiljön <strong>och</strong> stärka hänsynstagandet till natur-,kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden i hela <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Inriktning – genomförande <strong>och</strong> uppföljningInordna arbetet med att genomföra föreslagnainsatser i den delregionala planenför <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet både i redanetablerade samverkansprocesser <strong>och</strong> nyaprocesser samt i samverkan med företagen• Uppmärksamma förhållandena i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet särskilt inom ramen förredan etablerade samarbetsprocesser somhar till syfte att stimulera innovation <strong>och</strong>förnyelse, integration <strong>och</strong> invandring samtkompetensutveckling <strong>och</strong> FoU.• Fördjupa samarbetet mellan kommuner<strong>och</strong> andra berörda huvudmän kringgemensamma planeringsfrågor som rörbebyggelsestrukturen, landskapets socialaupplevelsevärden, den marina miljön samtplanerade investeringar <strong>och</strong> andra insatserför att förbättra infrastrukturen, ökasäkerheten <strong>och</strong> utveckla serviceutbudet itrafiksystem <strong>och</strong> tekniska försörjningssysteminom <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Driv på den regionala dialogen för att klaraut framtida användning av militäraområden• Verka för en samsyn i regionen om fortsattanvändning av <strong>och</strong> villkor för nyttjandeav tidigare militära områden i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet.Ta fram en regional strategi för samverkani <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Regionalaaktörer behöver gemensamt utarbetaåtgärdsstrategier för olika geografiska <strong>och</strong>tematiska områden• Utveckla dialogen med nationella <strong>och</strong>internationella aktörer.• Precisera hur de unika natur-, kultur- <strong>och</strong>rekreationsvärdena i olika delar av <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet kan värnas <strong>och</strong>stärkas.
78 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdHållbar utvecklingI det delregionala planeringsarbetet har nya ekonomiska,sociala <strong>och</strong> miljömässiga villkor för <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet uppmärksammats liksom grundläggandebehov av att precisera hur hänsynstagandettill natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden kan stärkas.Hoten mot miljön har delvis ändrat karaktär. Merliv <strong>och</strong> rörelse, mer trafik <strong>och</strong> ökad befolkning i <strong>kust</strong><strong>och</strong>skärgårdsområdet <strong>och</strong> dess avrinningsområdeinnebär att diffusa utsläpp <strong>och</strong> spridda miljöstörningarökar. Samtidigt har en avveckling av militäraverksamheter som haft en stor miljöpåverkan inletts.De sociala förhållandena har gradvis förbättratsunder lång tid <strong>och</strong> ekonomin har stärkts.Fortfarande behövs dock samhällsinsatser för attvidmakthålla grundläggande förutsättningar förföretagande <strong>och</strong> bofast befolkning året runt påkärnöarna samt för att säkra allmänhetens tillgångtill mark <strong>och</strong> anläggningar för rekreation <strong>och</strong> friluftslivi <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet. Detta har storbetydelse för en långsiktigt hållbar social struktur i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet <strong>och</strong> för välfärden i helaregionen.Nya verksamheter, ökad trafik <strong>och</strong> andra aktivitetersamt ökad bosättning kommer att ge upphovtill både nya möjligheter <strong>och</strong> även störningar. Påbåde land <strong>och</strong> vatten behöver trafiksystemet bli mermiljöanpassat. Det tärs på de begränsade sötvattenresursernai <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet vilket ledertill saltvatteninträngning. Dricksvattenförsörjning<strong>och</strong> omhändertagande av avlopp <strong>och</strong> avfall behöveranpassas till de naturgivna förutsättningarna <strong>och</strong>ske på ett miljöanpassat sätt <strong>och</strong> med beaktande avlokala kretslopp.Risker för störningar i områden med mycketstora natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärden måstehanteras <strong>och</strong> irreversibla förändringar förebyggas.Den befintliga bebyggelsen, turistverksamheten <strong>och</strong>båtlivet innebär redan i dag störningar på känsligamarina miljöer som är viktiga för hela ekosystemeti skärgården. Unika marina miljöer i skärgårdenbehöver värnas på samma sätt som skyddade områdenpå land.Inriktning – hållbar utvecklingAnge tydliga förutsättningar för bebyggelse,åretruntboende <strong>och</strong> etablering eller utvecklingav verksamheter i olika delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong>skärgårdsområdet• Klarlägg villkor för tillståndsgivning <strong>och</strong>förutsättningar att få del av samhällsservicei olika delar av <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet<strong>och</strong> kommunicera detta på ett tydligtsätt till allmänheten.Belys långsiktigt strukturella regionala effekterav förslag till lokalisering av ny bebyggelsesamt etablering av nya verksamheter <strong>och</strong>anläggningar i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet• Regionala effekter ska belysas i sambandmed strategiska konsekvensanalyser avplaner <strong>och</strong> program för förändringar i<strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 79KällorEuropeiska kommissionen, Mot en europeisk strategi förintegrerad förvaltning av <strong>kust</strong>områden, 1999Förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten påvattenmiljön, Svenska miljömål – ett gemensamtuppdrag. Prop. 2004/05:150Inregia AB, Enmansföretag i <strong>Stockholms</strong> skärgård, 1995Haninge kommun, Översiktsplan Haninge kommun,utställningsversion, 2004Haninge kommun <strong>och</strong> Nynäshamns kommun, Kustplan, 2002Havsmiljökommissionen, Havet – tid för en ny strategi,SOU 2003:72IEH, Svenska kommunförbundet, Svenskt Vatten,Stockholm Vatten, Lantbrukarnas Riksförbund <strong>och</strong> RTK,Bra små avlopp vid Bornsjön – resultat från 15 enskildaanläggningar, 2004Kungl. Skogs- <strong>och</strong> lantbruksakademien (KSLA), Fiskar <strong>och</strong>fiske i Sverige, 2002Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län, Beräkning av kväve <strong>och</strong>fosforbelastning på Svealands <strong>kust</strong>vatten 1997, Rapport2003:17Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län, Saldo 2005, Uppföljningav miljömål i <strong>Stockholms</strong> länLänsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län, Skyddsvärdagrundområden i Svealands skärgårdar, Rapport 2003:05Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> län, Salt grundvatten i<strong>Stockholms</strong> läns <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområden, Rapport2004:26Länsstyrelsen <strong>Stockholms</strong> län Strandexploateringi <strong>Stockholms</strong> län, 2004Länsstyrelsen Västra Götaland, Kustområdet <strong>och</strong>skärgården i Bohuslän – en värdebeskrivning av ettnationallandskap enligt 4 kap miljöbalken, 2000Länsstyrelserna i Uppsala län, <strong>Stockholms</strong> län <strong>och</strong>Södermanlands län, Miljö- <strong>och</strong> hushållningsprogram förskärgården, 1999Länsstyrelserna i Uppsala län, <strong>Stockholms</strong> län <strong>och</strong>Södermanlands län, Uppföljning av Miljö- <strong>och</strong>hushållningsprogram för skärgården, 2003Miljödepartementet, Uppdrag om hållbar utvecklingi <strong>kust</strong>området, 2004Naturvårdsverket, Ingen övergödning, 2003Naturvårdsverket, Förändringar under ytan,Monitor 19, 2005Norrtälje kommun, Skärgården – hållbar framtid, 2000Norrtälje kommun, Bryggplan för Norrtälje kommun,Remissversion oktober 2004Norrtälje kommun, Fördjupad översiktsplan förskärgården i Norrtälje kommun 2004–2015, Antagenaugusti 2005 Regionalpolitiska utredningen,SOU 2000:87Region Skåne, Skånes <strong>kust</strong>områden ettnationallandskap, 2000Riksantikvarieämbetet, Kulturarvet som resurs förregional utveckling – en kunskapsöversikt, 2002RTK, Framtidens skärgård Scener för utvecklingeni <strong>Stockholms</strong> skärgård, Rapport 7 2000RTK, Skärgården – glesbygd i dynamikens periferi,Arbetspromemoria Nr 2 2000RTK, Sociala förhållanden i <strong>Stockholms</strong> skärgård,Promemoria nr 3 2001RTK, Blåstrukturen i <strong>Stockholms</strong>regionen,Rapport 3 2001RTK, Regional <strong>utvecklingsplan</strong> 2001 för<strong>Stockholms</strong>regionenRTK, Skärgårdsresandet 1970–2001 – medWaxholmsbolagets båtar, Promemoria Nr 26 2003RTK, Vatten <strong>och</strong> avlopp i omvandlingsområden– rapport från en intervjuundersökning, PromemoriaNr 23 2003RTK, Skärgård i förändring, Promemoria Nr 8 2004SIKO, Förstudie, inventering av behov av befintliga/nyahyresbostäder i <strong>Stockholms</strong> skärgård, 2004Sjöfartsverket, Sjöfartens riksintressen, 2001SOU 2003.:72, Havet – tid för en ny strategi<strong>Stockholms</strong> läns landsting, 3 S: <strong>Stockholms</strong> framtidasjukvårdsstruktur, 2004<strong>Stockholms</strong> universitet, <strong>Stockholms</strong> marinaforskningscentrumSvealands Kustvattenvårdsförbund (www.<strong>kust</strong>data.su.se)Södertälje kommun, Översiktsplan för Södertäljekommun, 2004Trosa kommun, Översiktsplan för Trosa kommun, 2000Tyresö kommun, Översiktsplan för Tyresö kommun, 1998Tyresö kommun, Fördjupad översiktsplan för ÖstraTyresö, 2003
80 <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgårdWaxholmsbolaget, Skärgårdsresor, 2004Waxholmsbolaget <strong>och</strong> RTK, Resvaneundersökning– fritidsboende 2000, 2001Waxholmsbolaget <strong>och</strong> RTK, Resvaneundersökning– skärgårdsbor 2000, 2001Värmdö kommun, Översiktsplan för Värmdö kommun,2003Värmdö kommun, Program för <strong>kust</strong>plan, 2004Ändamålskommittén, Betänkande SOU 2004:28Österåkers kommun, Översiktsplan för Österåkerskommun, 1990Östhammars kommun, Översiktsplan för Östhammarskommun, 2003www.vattenportalen.se
<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård 81Regionplane- <strong>och</strong> trafikkontorets rapporterPå www.rtk.sll.se/publikationer finns förteckning över samtliga RTK:s publikationer från år 1997.Rapporter2001:1 <strong>Stockholms</strong>regionens roll för Sveriges tillväxt2001:2 Storstadskonkurrens i norra Europa2001:3 Blåstrukturen i <strong>Stockholms</strong>regionen2001:4 Upplevelsevärden2001:5 Kvinnorna, näringslivet <strong>och</strong> framtiden2001:6 Informationssystem för regionala grönområden2002:1 Mälardalen – en region?2002:2 Trafikpolitik i Nordamerika <strong>och</strong> Asien2002:3 Fler till högre utbildning2003:1 Flera kärnor2003:2 <strong>Stockholms</strong>regionens samspel med sin nära omgivning2003:3 Destination Stockholm2003:4 Trafikpolitik - samspelet mellan stat <strong>och</strong> region2003:5 Hållbar utveckling för forskningen?2004:1 Yrkesutbildning i <strong>Stockholms</strong>regionen2004:2 <strong>Stockholms</strong>regionen <strong>och</strong> EU-utvidgningen2005:1 Kunskapsregioner i konkurrens – regional samverkanför framgång2005:2 Infrastrukturplanering i <strong>Stockholms</strong>regionen2006:1 Företagens FoU i Stockholm – Mälarregionen2006:2 Transportsystemets finansiering2006:3 Samverkan i <strong>Stockholms</strong>regionen2006:4 Räcker arbetskraften?2007:1 Planering för minskad boendesegregation2007:2 <strong>Stockholms</strong>migranterna kring millennieskiftet2007:3 Eftervalsundersundersökning 20062007:4 Från Hörjel till Cederschiöld2007:5 Begrepp inom regional utvecklling2007:6 Stationsstruktur i ABC-stråket2007:8 Ansvarskommittén <strong>och</strong> storstaden2007:9 Universitet <strong>och</strong> högskolor i <strong>Stockholms</strong> län – nuläge<strong>och</strong> trender2007:10 Vision, mål <strong>och</strong> strategier före regional utveckling.Program för regional <strong>utvecklingsplan</strong> (RUFS2010)2007:11 Social Interaction in the Virtual Stockholm Region2007:12 Vi ses på Internet Om <strong>Stockholms</strong>regionens virtuella rumför socialt kapital (endast digital version www.rtk.sll.se)2007:13 <strong>Stockholms</strong>regionen i ett europeiskt perspektiv2007:14 <strong>Stockholms</strong>regionens hamnstruktur – underlag till ettförhållningssätt2007:15 Transeuropeiska transportnätverk (TEN-T)i Stockholm-Mälarregionen2007:16 Vision, objectives and strategies for the regionaldevelopment of Stockholm.Programme for a new Regional Development Plan(RUFS 2010)2008:1 Kultur i regional <strong>utvecklingsplan</strong>ering2008:2 Folkhälsa i regional <strong>utvecklingsplan</strong>ering2008:3 Näringsliv, logistik <strong>och</strong> terminaler <strong>Stockholms</strong> län2008:4 Storstadsnära landsbygd i regional <strong>utvecklingsplan</strong>ering2008:5 Invånarnas värderingar i Stockholm-Mälarregionen2008:6 Öppnare storstäder2008:7 Framtidens bostäder i <strong>Stockholms</strong>regionen2008:8 Branschanalys för <strong>Stockholms</strong> län2008:9 Grönstruktur <strong>och</strong> landskap i regional <strong>utvecklingsplan</strong>ering2008:10 Livsstilar <strong>och</strong> konsumtionsmönster i <strong>Stockholms</strong>regionen2008:11 Hållbarhetsperspektiv i regional <strong>utvecklingsplan</strong>ering2008:12 Energiförsörjningen i <strong>Stockholms</strong>regionen2008:13 Framtidens transportsystem i <strong>Stockholms</strong>regionen2008:14 Socialt kapital i regional <strong>utvecklingsplan</strong>eringProgram <strong>och</strong> förslag2000:1 <strong>Stockholms</strong>regionens framtid En långsiktig strategi2000:2 En region för framtiden2000:3 Regionplan 20002000:4 Trafiken i regionplan 20002000:5 Ekonomisk tillväxt, förnyelse <strong>och</strong> integration2000:6 Kompetensutveckling <strong>och</strong> FoU2000:7 Östersjöperspektivet2001:1 RUFS Regional <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong>regionen2001:2 RUFS Samrådsredogörelse2002:1 Regional <strong>utvecklingsplan</strong> 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen.Synpunkter på utställningsförslag2002:2 Regional <strong>utvecklingsplan</strong> 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen.Antagen regionplan2003:1 Lägesrapport 2003 om förnyelse, integration <strong>och</strong>kompetens i <strong>Stockholms</strong>regionen2003:2 Insatser för förnyelse <strong>och</strong> integrationi <strong>Stockholms</strong>regionen – 20032003:3 Insatser för kompetens <strong>och</strong> FoUi <strong>Stockholms</strong>regionen – 20032003:4 Regional Development Plan 2001 forthe Stockholm Region2004:1 Genomförande av RUFS 20012004:2 Aktualitetsprövningen av RUFS2006:1 Aktualitetsrapport – Aktualitetsprövning av RUFS 2001Beställ frånRegionplane- <strong>och</strong> trafikkontoretBox 4414, 102 69 StockholmTel 08-737 44 92 Fax 08-737 25 66e-post: rtk@rtk.sll.se www.rtk.sll.se
I maj 2008 antog landstingsfullmäktige <strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong>för <strong>Stockholms</strong> <strong>kust</strong> <strong>och</strong> skärgård. Utvecklingsplanen hanterar samlatbefolkningsökning i regionen, de höga natur-, kultur- <strong>och</strong> rekreationsvärdena<strong>och</strong> det förändringstryck som sker i <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdet.Det regionala helhetsperspektivet på <strong>kust</strong>- <strong>och</strong> skärgårdsområdetinnefattar både naturens <strong>och</strong> samhällets utvecklingsfrågor. Denfunktionella geografiska avgränsningen varierar med olika sakfrågor.Ytterligare frågor som hanteras är bostadsmarknad <strong>och</strong> bostadsförsörjning,förutsättningar för näringslivet, transporter <strong>och</strong> kollektivtrafik,marina miljön, landskapet <strong>och</strong> kulturmiljöerna samt turism.Den delregionala planen är en fördjupning av den regionala<strong>utvecklingsplan</strong>en 2001 för <strong>Stockholms</strong>regionen (RUFS 2001) <strong>och</strong> utgörsamtidigt ett strategiskt inriktningsdokument till ledning för arbetetmed Regional <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong>regionen, RUFS 2010.<strong>Delregional</strong> <strong>utvecklingsplan</strong> för <strong>Stockholms</strong> skärgård rapport 1512008ISSN 1104-6104ISBN 978-91-85795-27-7