landsbygdsutveckling i strandnära lägen - Smedjebackens kommun
landsbygdsutveckling i strandnära lägen - Smedjebackens kommun
landsbygdsutveckling i strandnära lägen - Smedjebackens kommun
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LANDSBYGDSUTVECKLINGI STRANDNÄRA LÄGENTILLÄGG TILL ÖVERSIKTSPLANENSMEDJEBACKENS KOMMUN Maj 2010Miljö- och byggkontoretSamrådsversion
InnehållsförteckningBakgrund........................................................................................................................................................3Läsanvisning .............................................................................................................................................3Varför ett tematiskt tillägg......................................................................................................................3Hur går planarbetet till? ..........................................................................................................................3Samrådsprocessen....................................................................................................................................3Begrepp .....................................................................................................................................................4Lagar och riktlinjer .......................................................................................................................................4Strandskydd ..............................................................................................................................................4Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen – LIS.................................................................5Gällande översiktsplaner.........................................................................................................................5Mellan<strong>kommun</strong>ala frågeställningar........................................................................................................6Miljömål.....................................................................................................................................................6<strong>Smedjebackens</strong> lokala agenda 21 ...........................................................................................................6Planunderlag..................................................................................................................................................6Befintliga bebyggelseområden................................................................................................................7Service........................................................................................................................................................7Begränsande faktorer...............................................................................................................................7Malingsbo-Klotens naturreservat ........................................................................................................11Orter med utvecklingsbehov................................................................................................................11Metod ...........................................................................................................................................................11Kriterier för lämpliga områden............................................................................................................12Kriterier för olämpliga områden..........................................................................................................12Framtida utredningsområden...............................................................................................................13Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong>.........................................................................................................13Vad, Sörbo och Kolpebo......................................................................................................................15Söderbärke, Tolvsbo, Huggnora och Tunkarlsbo med omgivningar.............................................16Larsbo......................................................................................................................................................20Torrbo och Vibberbo............................................................................................................................20Smedjebacken och Morgårdshammar.................................................................................................23Flatenberg och Backbyn .......................................................................................................................24Åsmansbo och stråket mot Borlänge..................................................................................................24Lernbo, Gubbo, Harnäs........................................................................................................................26Hagge.......................................................................................................................................................28Snöån och Hällsjön................................................................................................................................29Björsjö, Nyfors, Malingsbo ..................................................................................................................31Miljöbedömning .........................................................................................................................................34Planprocessen .............................................................................................................................................34Tidplan.....................................................................................................................................................34Arbetsorganisation.................................................................................................................................34Källor:...........................................................................................................................................................35Samrådshandlingarna har upprättats av miljö- och byggkontoret, <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong>,genom Linn Josefsson, miljöingenjör och Stefan Wallner, stadsarkitekt. Bo Jernberg,miljöinspektör har gjort naturvärdeskaraktäriseringar, Viola Trautmann, GIS-tekniker har tagitfram underlag för kartor och Magnus Jansson, GIS-ingenjör har gjort de slutgiltiga kartorna.Foton på framsidan tagna av AM Kraft.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 3 (35)BakgrundLäsanvisningDetta är ett tillägg till den <strong>kommun</strong>täckande översiktplan som antogs av <strong>Smedjebackens</strong><strong>kommun</strong>fullmäktige 2003. I tillägget behandlas frågan om lämpliga områden för<strong>landsbygdsutveckling</strong> i strandnära lägen -LIS. Med strandnära lägen menas här områdeninom 100 meter från sjö eller vattendrag. I viss utsträckning behandlas även områden för<strong>landsbygdsutveckling</strong> som inte ligger vid sjöar och åar, men där mindre vattendrag kan hastrandskydd.Varför ett tematiskt tilläggEn ny strandskyddslag trädde i kraft 1 juli 2009. En av de största förändringarna är att<strong>kommun</strong>en kan peka ut särskilda områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i strandnära lägen, LISområden.Dessa områden ska pekas ut i översiktsplanen och ger förenklade möjligheter att gestrandskyddsdispens för att bygga hus eller anläggningar som gynnar utveckling av landsbygden.Den <strong>kommun</strong>täckande översiktsplanen antogs 2003 och är till största delar aktuell. Det finnsinget behov av att revidera hela översiktplanen utan frågan kan istället behandlas i ett tillägg.Tillägget kommer att arbetas in i den <strong>kommun</strong>täckande översiktsplanen när denna revideras. Merom strandskyddslagen och LIS finns att läsa i regeringens proposition 2008/08:119 ochvägledningen från Naturvårdsverket och Boverket.Hur går planarbetet till?Det första steget i arbetet med planen var att ta fram ett program. I programmet förklaras <strong>kommun</strong>ensavsikter med planen. Kommunen har också sammanställt statistik och annat underlagsmaterialför planområdet. Efter att programmet antogs arbetades detta planförslag fram. Undervåren 2010 kommer ett brett samråd att hållas om förslaget. När alla synpunkter sammanställtsoch förslaget omarbetats, ställs den färdiga planen ut för granskning. Planen kommer att antas avKommunfullmäktige, vilket beräknas ske under hösten 2010.PLANUPPDRAGPROGRAM SAMRÅD UTSTÄLLNING ANTAGANDEPlan processenSamrådsprocessenDet hölls inget formellt programsamråd men programmet diskuterades med Länsstyrelsen iDalarna, miljö- och byggnadsnämnden och <strong>kommun</strong>ens samhällsbyggnadsgrupp. Programmetantogs av <strong>kommun</strong>styrelsen. Under arbetet med programmet fördes också diskussioner medbarn- och utbildningsförvaltningen och näringslivsenheten. Under januari-februari hölls ett tidigtsamråd med besök i nio av <strong>kommun</strong>ens byar. Med hjälp av byalag och byföreningar bjöds
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 4 (35)boende från byn och närbelägna byar in. Totalt deltog över 150 personer i möten där miljö- ochbyggkontoret informerade om LIS-arbetet. De boende fick föreslå områden som kan varaintressanta som landbygdsutvecklingsområden, men även föreslå områden som är olämpliga förbyggnation.BegreppVatten och vattendrag:Strandskydd gäller vid alla sjöar, hav och vattendrag. Strandskyddslagen gör ingen skillnad mellanstora och små sjöar och vattendrag. I förarbetena till miljöbalken står det att även obetydligabäckar och tjärnar kan ha stor betydelse för den biologiska mångfalden. Strandskydd gäller inom100 meter från strandlinjen upp på land och ut i vattnet, vilket innebär att vattendrag och sjöarsmalare än 200 meter helt omfattats av strandskyddet ( 14 § 7 kap Miljöbalken).Allemansrätt:Allemansrätten är inskriven i en av Sveriges fyra grundlagar (2 kap 18 § regeringsformen), men äringen egen lag. Allemansrättslig tillgänglig mark är den mark som allmänheten enligt allemansrättenhar rätt att vara på eller passera fritt och använda för att bada, ströva och utöva annatfriluftsliv (Naturvårdverket 2009).Landsbygd:Det finns ingen enhetlig definition utan begreppet definieras olika beroende på sammanhang ochändamål. Statistiska centralbyrån har definierat tätorter som orter med minst 200 invånare medhögst 200 meter mellan husen. Småorter har mellan 50 till 200 invånare. Enligt denna definitionhar <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong> en tätortsgrad på 77 % (SCB 2008). Glesbygdsverket har utgått fråntillgängligheten till tätorter med fler än 3000 invånare. Områden inom 5-45 minuters bilresa fråntätort, med fler än 3000 invånare, räknas som tätortsnära landsbygd, vilket visar att hela<strong>kommun</strong>en utom <strong>Smedjebackens</strong> tätort kan ses som landsbygd (Glesbygdsverket 2008).<strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong> är beroende av grann<strong>kommun</strong>erna för sysselsättning och även förservice. I det perspektivet kan även <strong>Smedjebackens</strong> tätort vara aktuell för <strong>landsbygdsutveckling</strong>.Detta gäller framförallt Morgårdshammar där befolkningsutvecklingen de senaste åren varitinstabil.Lagar och riktlinjerStrandskyddStrandskydd innebär att man inte får bygga nytt, ändra byggnader, gräva eller fylla ut och ändraförutsättningar för naturvärden inom strandskyddsområde. Strandskyddets syfte är att tryggaallmänhetens tillgång till stränderna och skydda livsvillkoren för djur- och växter. För att kunnaupphäva eller ge dispens från strandskyddet krävs att det finns särskilda skäl för detta. Desärskilda skälen gäller om:området redan har tagits i anspråk på ett sätt som gör att det saknar betydelse förstrandskyddets syftenområdet genom en väg, järnväg, bebyggelse, verksamhet eller annan exploatering är välavskilt från området närmast strandlinjen
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 5 (35)området behövs för en anläggning som för sin funktion måste ligga vid vattnet ochbehovet inte kan tillgodoses utanför områdetområdet behövs för att utvidga en pågående verksamhet och utvidgningen inte kangenomföras utanför områdetområdet behöver tas i anspråk för att tillgodose ett angeläget allmänt intresse som intekan tillgodoses utanför områdetområdet behöver tas i anspråk för att tillgodose ett annat mycket angeläget intresse.Inom angivna LIS-områden gäller också att dispens kan ges om: området tas i anspråk för en byggnad eller anläggning som bidrar till <strong>landsbygdsutveckling</strong> området tas i anspråk för enstaka en- eller tvåbostadshus med komplementbyggnader ianslutning till befintligt bostadshus.I en detaljplan får <strong>kommun</strong>en bestämma att strandskyddet upphävs för ett område, om det finnssärskilda skäl och behovet av att använda området är viktigare för samhället än strandskyddsintresset.I vissa områden är det länsstyrelsen som beslutar om man får upphäva strandskyddet.Det gäller till exempel i naturreservat som Malingsbo-Kloten.Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen – LISSyftet med LIS är att ge långsiktiga positiva sysselsättningseffekter, eller att förstärka och bevaraunderlaget för service på landsbygden. Med långsiktiga sysselsättningseffekter menas möjlighetenatt starta eller utöka en verksamhet som ger flera arbetstillfällen under längre tid. Det handlaralltså inte om de arbeten som kan krävas för att bygga hus eller anläggningar. Turistverksamheterkan vara direkt beroende av stränder för sin verksamhet, som båtliv, bad och paddling, men kanäven dra nytta av den konkurrensfördel en attraktiv strandmiljö kan ge. Även för handels- ochtjänsteföretag kan strandnära läge vara en fördel för att locka såväl besökare som arbetskraft. I<strong>kommun</strong>en finns ingen produktion som är beroende av vatten, såsom fiske eller musselodling,och därför kommer inte sådana verksamheter att diskuteras. Service kan vara offentlig såsomskolor, bibliotek och vårdcentraler, eller kommersiell som handel, restauranger och banker. Ävenkollektivtrafik räknas till service. LIS-områden kan öka och stabilisera underlaget för servicegenom möjligheten att skapa attraktiva bostadsområden för att öka inflyttning och fritidsboende.Stränder har idag stor betydelse för bebyggelseutvecklingen på landsbygden. I vissa områden ärdet bebyggelseekonomiska läget sådant, att det tar många år innan försäljningsvärdet på ettnybyggt hus är i samma, eller högre nivå med kostnaderna för nybyggnationen. Strandnärabebyggelse har generellt jämförelsevis höga försäljningsvärden även i glesbygdsområden. Dettaarbete är i huvudsak inriktat på områden 100 meter från strandlinjen vid sjöar eller vattendrag. Inågra fall har även områden som inte ligger vid en strand men ändå anses vara lämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong>tagits med.Gällande översiktsplanerDen idag gällande översiktsplanen antogs i december 2003 av <strong>kommun</strong>fullmäktige. Denbehandlar mark- och vattenfrågor genomgående. Översiktsplanen kommer i samband med dettatillägg att aktualitetsförklaras. Bland översiktsplanens övergripande mål är det några som ärsärskilt relevanta för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i strandnära områden. Dessa är:• En ökning av företagandet och bostadsbyggandet även utanför tätorterna.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 7 (35)med landsbygd eller utveckling. En tolkning av vägledningen kan vara att det redan ska finnasnågot på plats – ett befintligt sammanhang – att utveckla. Det skulle t.ex. kunna vara befintligbebyggelse och/eller verksamhet. Det skulle också kunna vara andra typer av sammanhang,såsom områden som kan vara långsiktigt strategiskt intressanta att utveckla, om de exempelvisligger utefter ett stråk med kollektivtrafik, om det finns skolskjutsar eller om området haranslutningsmöjligheter till <strong>kommun</strong>alt VA, etc. För att kunna definiera och analysera sådanasammanhang har förenklade tematiska studier gjort. Dessa redovisas nedan.Befintliga bebyggelseområdenVi har valt att tills vidare utgå från Statistiska Centralbyråns (SCB) definition, som anger ca 50-200 personer som underlag för det man kallar småort, för att definiera och analysera befintligabebyggelseområden för bostäder/fritidshus. Hit räknas grupper med 15 hus eller mer oavsett omdessa domineras av fritidsbebyggelse eller permanentboende.ServiceDet finns åtta skolor och tio förskolor i <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong>. De flesta skolor har kapacitetatt ta emot betydligt fler elever än i dagsläget. Kommunens elever kan välja mellan olika skolorinom och utanför <strong>kommun</strong>en varför avgränsningar av skolors upptagningsområden kan blirelativt komplicerade. Livsmedelbutiker finns i Smedjebacken, Söderbärke, Hagge samt Nyfors. ISmedjebacken och Söderbärke finns detaljhandel och fackhandel. Dessa orter har också bibliotek,bank och vårdcentral. Tågförbindelse med stationer i Vad, Söderbärke och Smedjebacken finnsmed riktning mot Ludvika respektive Fagersta. Idag finns sex busslinjer i <strong>Smedjebackens</strong><strong>kommun</strong>. Dessa går från <strong>Smedjebackens</strong> tätort med slutpunkt i Fagersta (två linjer), Ludvika (tvålinjer) och Borlänge. En linje går från Malingsbo till Ludvika. Service och den samladebebyggelsen i <strong>kommun</strong>en visas i karta på sidan 10.Begränsande faktorerI kartan på sidan 8 visas faktorer som kan begränsa möjligheten för <strong>landsbygdsutveckling</strong> istrandnära lägen. De flesta av dessa intressen finns närmare beskrivna i översiktsplanen.Områden av naturintresse som natura 2000, riksintressen naturvård, biotopskydd och naturvårdfinns redovisade i tema natur i översiktsplanen. Områden av riksintresse för kulturvården ochkulturmiljövårdsinventeringen finns beskrivna i tema kultur. Kraftledningar finns också iöversiktsplanen i avsnittet om energi, medan vattenskyddsområden beskrivs i tema vatten.I kartan över riskfaktorer på sidan 9 redovisas förorenad mark, översvämningskänsliga områdenoch områden med radonrisk. Uppgifter om förorenad mark är hämtade från Länsstyrelsensdatabas, i kartan visas de områden som har riskklass 1-3, måttlig till mycket stor risk. Översvämningskänsligaområden är också redovisade i Länsstyrelsens regionala underlagsmaterial.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 8 (35)SKYDDADE OMRÅDEN
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 9 (35)RISKFAKTORER
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 10 (35)SERVICE
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 11 (35)Malingsbo-Klotens naturreservatMalingsbo-Kloten är ett stort natur- och fritidsområde i Bergslagen som sträcker sig över delar avDalarna, Örebro och Västmanlands län. Området avsattes 1977 som ett naturvårdsområde menfick med införandet av miljöbalken status som naturreservat. Det finns också mindre reservatmed hårdare bestämmelser inom reservatet samtMalingsbo-Kloten områden av riksintresse för naturvård.Alla beslut om strandskyddsdispenser inomreservatet fattas av länsstyrelsen. För närvarandepågår en utredning om Malingsbo-Klotens framtidsom naturreservat. Utredningen kan innebära attnaturreservatets gränser ändras. De områden somhär pekas ut som lämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong>i strandnära läge kan utgöra underlag förlänsstyrelsens beslut om dispenser. Det är ocksåmöjligt att delar av Malingsbo-Kloten i framtideninte längre kommer att vara naturreservat,<strong>kommun</strong>en får då rätt att besluta om sådana frågor.På grund av detta och att befolkningsutvecklingen ibygden är instabil har miljö- och byggkontoret valtatt ange områden för LIS även inom Malingsbo-Klotens naturreservat. Naturreservatets utbredningi <strong>kommun</strong>en visas på kartan.Naturreservatet Malingsbo-Kloten,Orter med utvecklingsbehovAvsikten med <strong>landsbygdsutveckling</strong> i strandnära lägen är att skapa bättre förutsättningar för sysselsättningoch service på landsbygden. Det kan med en snäv tolkning tala emot möjligheten attbygga i områden med litet eller inget utbud av service. I de tidiga samråden med representanterfrån byarna framkom det bland annat att man i vissa områden gärna vill se en fortsatt gles bebyggelsedär närheten till naturen prioriteras högt. Samtidigt uttrycktes en oro för avfolkning och enalltför hög medelålder, om det inte går att locka unga barnfamiljer att flytta in i byarna. Det finnsalltså i dessa typer av byar ett önskat behov av förtätning och utökning av bostadsbebyggelsen,men i liten skala, så att de värden som upplevs i byarna ändå säkerställs. De små byarna påverkartillsammans underlaget för närliggande större orter. Exempel på detta är Larsbo, Korsheden,Saxe, Sörbo och Huggnora som ligger nära Söderbärke och är viktiga byar som underlag för service,skola och handel. Många typer av handel och serviceinrättningar är beroende av kunder frånbåde tätort och landsbygd för att överleva. En avfolkning eller en alltför homogen åldersstrukturkan bli ett hot mot det underlaget. Det bör därför vara relevant att acceptera <strong>landsbygdsutveckling</strong>i strandnära lägen i mindre byar med liknande förutsättningar.MetodGrunden för att ta fram LIS-områden har varit de tidiga samrådsmöten som hölls under januarifebruari2010 (se vidare avsnittet samrådsprocessen och bilaga mötesanteckningar). Ytterligare
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 12 (35)förslag på LIS-områden har kommit från möten med styrgrupp och arbetsgrupp för planen. Den<strong>kommun</strong>täckande översiktsplanen och fördjupning av översiktplanen för <strong>Smedjebackens</strong> tätorthar också varit underlag. Miljö- och byggkontoret har besökt de föreslagna LIS-områdena ochgjort en beskrivning av varje områdes karaktär. Förutsättningarna för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i varjeområde har analyserats utifrån uppställda kriterier för lämpliga områden. Bedömningar har gjortsom områdena har värden för naturvård, kulturvård eller andra värden som skulle kunna påverkasnegativt av byggnation. För LIS-områden som föreslagits på jordbruksmark har en värderinggjorts av markens förutsättningar för ett fortsatt högt brukningsvärde. Planen innefattar ävenområden som är olämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong>, utöver områden som är olämpliga enligtden <strong>kommun</strong>täckande översiktsplanen. På de tidiga samrådsmötena föreslogs sådana områdensom ur bygdens perspektiv ansågs som värdefulla för rekreation eller höga naturvärden.Områden med risk för översvämning, högradonklassade markområden och potentiellt förorenadmark med risk för människors hälsa är normalt mindre lämpliga för bebyggelse. Det finns dockosäkerheter i klassningar av sådana områden, vilket innebär att de tills vidare ändå kan pekas utsom lämpliga. Om det senare blir aktuellt med exploatering i ett sådant område görs vidareutredningar om risker i en detaljplan. Särskilda krav kan då ställas på åtgärder eller byggnadersutformning där det är nödvändigt.Kriterier för lämpliga områdenFöljande kriterier talar för att ett område kan vara lämpligt för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i strandnäralägen.1. Områden i anslutning till befintlig samlad bebyggelse.2. Områden som har strategisk placering i anslutning till bebyggelsestråk. Med detta avsesområden utan direkt kontakt med samlad bebyggelse, men placerade längs stråk avsamlad bebyggelse, t.ex. stråken mellan Ludvika-Fagersta och Smedjebacken-Borlänge.3. Områden som har möjlighet att ge/förstärka underlag för service som t.ex.• kollektivtrafik• skola eller förskola• handel• annan service4. Områden vilka ger möjlighet att etablera eller utöka verksamheter som skapararbetstillfällen.5. Områden där det finns möjlighet för anslutning till <strong>kommun</strong>alt VA eller där det går attskapa långsiktigt hållbara lokala lösningar för vatten och avlopp.Kriterier för olämpliga områdenFör att avgöra om ett område är olämpligt för <strong>landsbygdsutveckling</strong> har en bedömning gjorts omdet finns risk för att riksintressen för naturvård, friluftsliv, kulturmiljövård eller <strong>kommun</strong>ikationerkan motverkas. Stor restriktivitet för bostadsbyggande ska råda för områden inom 100 meter frånjärnväg och riksväg, eller inom 50 meter från högspänningsledning. I de fall där det ändå kan
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 13 (35)komma att bli aktuellt med bebyggelse närmare än 100 meter från järnväg och riksväg 66kommer avsevärt högre krav att ställas på utredningar gällande t.ex. buller och byggnadstekniskaförutsättningar. Områden har också ansetts vara olämpliga om lokala intressen för naturvård ellerkulturmiljövård påverkas negativt. Underlag för lokala intressen har varit den <strong>kommun</strong>täckandeöversiktsplanen, naturvårdsprogrammet samt de bymöten som hållits. Jordbruksmark har ettsärskilt skydd enligt miljöbalken och kan därför vara olämplig.Framtida utredningsområdenDet kan finnas anledning att exploatera områden som i dagsläget inte kan anses som intressantasom <strong>landsbygdsutveckling</strong>sområden, men där framtida nya omständigheter eller förutsättningarsom idag inte är kända kan komma att ändra denna uppfattning. Stor hänsyn måste tas tillintressen inom naturvård, kulturmiljö, rekreation och friluftsliv. <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong> harflera hundra sjöar som alla omfattas av strandskydd. Stora områden i <strong>kommun</strong>ens norra ochsödra delar har i dagsläget ingen eller lite befintlig bebyggelse och lite eller ingen service. De ärredan idag stora resurser för rekreation och friluftsliv, och det kan komma att bli aktuellt attutveckla dessa områden i en riktning som i dag inte är känd. Sådana områden bör utredas i endetaljplan med utökat samråd eller genom en fördjupad översiktsplan.Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong>I detta avsnitt redovisas förslag till lämpliga och olämpliga områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> istrandnära läge. En översikt över <strong>landsbygdsutveckling</strong>sområden i <strong>kommun</strong>en finns på nästa sida,sidnumren inom varje ram hänvisar till detaljerade kartor i mindre skala. För varje karta kommerbyarna i bygden och förutsättningarna för <strong>landsbygdsutveckling</strong> att beskrivas. De områden somanges som lämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong> skildras med en kort karaktärisering av områdetsförutsättningar. För varje LIS-område ges rekommendationer om områdets användning ocheventuella restriktioner. De områden som anges som lämpliga för bostäder kan också innehållaverksamheter, om dessa inte är störande för omgivningen. Olämpliga områden innebär att<strong>landsbygdsutveckling</strong> inte är ett särskilt skäl för dispens. Däremot kan det finnas andra särskildaskäl, som exempelvis att tillgodose ett mycket angeläget allmänt intresse.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 14 (35)ÖVERSIKT ÖVERLÄMPLIGA OMRÅDENÖversikt över <strong>landsbygdsutveckling</strong>sområden i <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong>. Siffrorna inom varje ram hänvisar tillsidnummer för respektive karta.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 15 (35)Vad, Sörbo och KolpeboVad har trehundra invånare och närliggande Kolpebo har ett femtiotal. I Sörbo och på Kalvnäsetfinns många sommarstugor men också närmare femtio fastboende. De flesta av de områden somutpekas i trakten runt Vad ligger i anslutning till samlad bebyggelse. Undantaget är område 5,Danskbo. Detta område ligger dock utmed <strong>kommun</strong>ikationsstråket Smedjebacken – Fagersta.Om någon typ av hästverksamhet blir aktuell där kan det avskilda läget vara en fördel. Samtligaområden i Vadtrakten anses bidra till att behålla underlaget för service. Den lokala service somkan få stärkt underlag är F-3 skolan i Vad samt busstrafiken till Söderbärke och Fagersta. Degoda <strong>kommun</strong>ikationerna till Söderbärke och Fagersta gör att utbyggnad av bostäder i Vad kanöka underlaget för handel där. Alla områden som anges här kan anslutas till det <strong>kommun</strong>ala VAnätetgenom mark- eller sjöledning. Kartan nedan visar lämpliga och olämpliga områden.Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Vad med omgivningarOmråde 1 KalvnäsetOmrådet består av jordbruksmark. I huvudsak berörs inte området av strandskydd. Det finnsinfrastruktur i form av väg och el. Närliggande bebyggelse består framförallt av sommarstugor.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för viss bostadsbebyggelse. Nya bostädermåste anslutas till <strong>kommun</strong>ala avloppsnätet. Delar av området ligger närmare järnvägen än 100meter. Där krävs att buller och byggnadstekniska förutsättningar utreds innan byggnation kantillåtas.Område 2 Vad HägnanSkogen i området är nyligen avverkad, en del unga björkar och aspar finns kvar. Marken ärstorblockig. Hygget har låga naturvärden nu, men på fem till tio års sikt kan förutsättningar förnaturvärden uppkomma. En mindre stuga finns på området och i anslutning till denna finns enbåtplats med höga värden för friluftslivet. Stranden vid stugan har höga naturvärden. Längsstranden växer tallar och gamla aspar, och där går en mindre stig som är av vikt för friluftsintresset.En enklare väg leder till området. Vatten- och avlopp kan ordnas genom sjöledning somansluts till <strong>kommun</strong>ala VA-nätet i Vad. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt förbostadsbebyggelse. I strandzonen bör översvämningsrisker kartläggas i samband med detaljplanering.Naturvärdesinventering bör göras i samband med detaljplanering. Stora block istrandkanten bör sparas.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 16 (35)Område 3 Vads udde – NäsbergetLängst söderut på Vads udde finns en grillplats som utnyttjas av friluftslivet. Den är ocksåsamlingsplats för en del aktiviteter i byn. På udden finns också ett kulturminne. Naturen iområdet består till stor del av igenväxande åkermarker med måttliga naturvärden. På hagmarkenfinns också åkerholmar och några blockiga partier. I öster finns äldre skog med död ved därnaturvärdena kan vara höga. Längst i söder på udden finns också höga naturvärden. I väster finnsNäsberget med höga naturvärden. Området är delvis tillgängligt med väg. Det är nära till<strong>kommun</strong>alt VA-nät och el-ledning. Rekommendationer: Hagmarken inom området är lämpligför bostäder. Naturvärdesinventering bör göras i samband med detaljplanering. Åkerholmar medhöga naturvärden bör inte bebyggas. Allmänhetens tillgång till udden och strandremsan börsäkerställas i detaljplan.Område 4 DalsjöOmrådet är till stor del avverkat i olika etapper. Där finns också åkermark med täta slyuppslagsamt holmar med äldre skog. Naturvärdena är överlag måttliga men kan i vissa partier med äldreskog vara högre. Marken sluttar på vissa ställen brant mot vattnet. Området är tillgängligt medväg av lägre standard, el finns i närheten. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt förbostäder.Område 5 DanskboEtt stort område med hagmark och betesmark. Området används idag som betesmark förboskap. Det finns flera åkerholmar som kan ha höga naturvärden. En väg av dålig standard gårgenom området. Området saknar vatten, avlopp och el. Rekommendationer: Området kan varalämpligt för viss bostadsbebyggelse. Då området har nära till ridleder kan någon form av hästgårdeller hästby vara extra lämplig. En del av området ligger närmare järnvägen än 100 meter, därkrävs att buller och byggnadstekniska förutsättningar utreds innan byggnation kan tillåtas. Åkerholmarnabör inte bebyggas.Söderbärke, Tolvsbo, Huggnora och Tunkarlsbo med omgivningarSöderbärke är den näst största orten i <strong>Smedjebackens</strong> <strong>kommun</strong> med över 900 invånare.Söderbärke ligger vid sundet mellan Norra och Södra Barken. Väster om Söderbärke, vid Svetensjöarnaligger Tolvsbo. Huggnora-Tunkarlsbo är två mindre byar vid Södra barkens strand. Deflesta av de områden som utpekas ligger i anslutning till samlad bebyggelse. Undantaget är Lexnäbbenoch Busjön. Dessa områden ligger nära <strong>kommun</strong>ikationsstråket Smedjebacken –Fagersta. Även område 10, Hälltorpsberget, ligger delvis utanför samlad bebyggelse, men detområdet har sådan storlek att framtida bebyggelse kan bilda ett större sammanhang. Samtligaområden anses bidra till att behålla underlaget för service. Söderbärke har stort utbud av offentligservice med 4-6 skola, vårdcentral, bibliotek samt buss- och tågtrafik. Även den privataservicesektorn med handel, matserveringar och andra tjänster kan få förstärkt underlag. Nyabebyggelseområden i Tolvsbo och Huggnora-Tunkarlsbo kan stärka serviceunderlaget iSöderbärke, då det är relativt korta avstånd dit. De områden som anges här kan anslutas till det<strong>kommun</strong>ala VA-nätet genom mark- eller sjöledning, undantaget Busjön där avlopp bör lösaslokalt. Nedan visas först lämpliga områden i Huggnora, Tunkarlsbo, Busjön och Lexnäbben.Därefter redovisas lämpliga områden i Söderbärke och Tolvsbo.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 17 (35)Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Huggnora, Tunkarlsbo, Lexnäbben och BusjönOmråde 6 HuggnoraOmrådet består av åkermark utan förutsättningar för naturvärden. Marken sluttar svagt ner motvattnet. Området har utsikt över Sörbosundet. Huggnora är en jordbruksby med höga kulturvärden.Rekommendationer: Området är lämpligt för ett fåtal bostadshus, permanentboendebör eftersträvas. Ny bebyggelse ska ta hänsyn till kulturvärden och får inte påverka möjlighetentill ett livskraftigt jordbruk. Bebyggelsen bör placeras så att utsikten för ovanliggande hus behålls.Område 7 HöglundaOmrådet består av jordbruksmark utan särskilda naturvärden. Den gamla landsvägen skär avområdet från stranden. Den närliggande bebyggelsen består av mindre bostadshus med bådefridsbostäder och permanentboende. Området används inte för friluftsliv men landsvägen är enpopulär utflyktsväg. Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder, permanentboendebör eftersträvas. Ny bebyggelse bör anpassas till den befintliga byn och med hänsyn till jordbruket.Bebyggelsen bör placeras så att utsikten från riksvägen mot vattnet behålls.Område 8 LexnäbbenOmrådet har väg och elledningar. Området kommer att analyseras mer under våren och beskrivasutförligare i utställningshandlingarna. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för vissbostadsbebyggelse.Område 68 BusjönOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna. Området har kulturintressanta bebyggelselämningar.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för viss bostadsbebyggelse.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 18 (35)Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Söderbärke och TolvsboOmråde 9 VerknäsetEtt långsträckt område vid stranden av Västra Sveten. Området är i huvudsak skogsbevuxet ochdet finns förutsättningar för naturvärden. Naturtypen på området är liknande den runtSvetensjöarna i övrigt. På en kulle i norr finns gammal igenvuxen betesmark med lövträd därnaturvärdena kan vara höga. Delar av områdets västra sida ligger i en sänka. En väg går genomområdet och skär av de västra delarna från strandområdet. Rekommendationer: Området ärlämpligt för bostäder. Norra delen av området bör översvämningskartläggas i samband meddetaljplanering. Naturvärdesinventering ska göras i samband med detaljplanering.Område 10 HälltorpsbergetEtt större område mellan Svetensjöarna. Området ansluter till bebyggelse i söder, i övrigt finnsenstaka gårdar inom området. Området kan anslutas till <strong>kommun</strong>ala VA-nätet genom sjöledning.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. En kraftledning löper rakt genomområdet och innebär restriktioner för bebyggelsen.Område 11 TolvsbohällOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 19 (35)Område 12 LarssvedenOmrådet utgör en fortsättning söderut på nybyggarområdet Larssveden. I norr är markenbevuxen med gallrad björk och granskog, men i strandpartiet finns mer sammanhängande skog.Vegetationen i västra delen domineras av avverkningsmogen granskog medan betesmark finns isöder. Området har inga väsentliga naturvärden. Närmast vattnet sluttar marken brant. Strandenutgörs till stora delar av naturlig sandstrand med goda badmöjligheter där en del friluftslivförekommer. Vattenskyddsområdet för Söderbärke vattentäkt ansluter till området i söder.Området ligger nära befintlig väg, och nära till el, <strong>kommun</strong>alt vatten- och avlopp.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventering ska göras isamband med detaljplanering. Vattenskyddsområdet bör inte bebyggas.Område 13 HagaNaturtypen är i norr relativt ung granskog med lövinslag. Det finns gott om asp, al, björk ochsälg. I väster finns äldre grandominerad blandskog. Området har förutsättningar för höga naturvärden.Urnäsudden i öster är intressant som närströvområde. Området är tillgängligt med vägoch det är möjligt att bygga ut <strong>kommun</strong>alt vatten- och avlopp. I norr ligger Söderbärke avloppsreningsverk.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventeringska göras i samband med detaljplanering.Område 14 ÖsängetOmrådet utgörs av igenväxande åkermark och en del åkerholmar med asp och björk. Iskogsbrynet finns gran och asp. Naturvärden finns i anslutning till åkerholmarna, i övrigt ärnaturvärdena måttliga. Marken är flack och området är avskuret mot sjön av en väg. Området hartillgång till väg samt el- och teleinstallationer. Rekommendationer: Området kan vara lämpligtför bostäder. Naturvärdesinventering av åkerholmarna ska göras i samband med eventuellbyggnation. Utbyggnad av <strong>kommun</strong>alt vatten och avlopp kan vara nödvändigt om ett flertalbostäder ska byggas.Område 15 NorOmrådet är i huvudsak brukad åkermark. På en kulle mot sjön finns blandskog medförutsättningar för höga naturvärden. Kullen kan även ha intresse för friluftsliv. Runt omkringfinns relativt modern bebyggelse. Området har tillgång till väg, el- och teleinstallationer samt<strong>kommun</strong>alt vatten- och avlopp. Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventeringav kullen ska göras i samband med eventuell byggnation. Kullen bör intebebyggas närmast vattnet.Område 16 Nor-Kvarnbäcken,Området ansluter till befintlig bebyggelse i Söderbärke-Nor och ligger utanför strandskyddszonen.Ny bebyggelse kan lätt anslutas till <strong>kommun</strong>alt VA, el- och telenät. Området kommer attanalyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.Område 17 ÄlgnäsuddenI söder finns befintlig bebyggelse, både fritidshus och permanentbostäder. Området kommer attanalyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.Område 64 SaxeOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 20 (35)LarsboLarsbo är en mindre by öster om Norra Barken. De områden som utpekas i Larsbo ligger ianslutning till samlad bebyggelse. Landsbygdsutveckling i Larsbo kan öka underlaget för skola iSöderbärke och Vad då skolskjuts kör dit. Det korta avståndet till Söderbärke gör att nybostadsbebyggelse också kan öka underlaget för handel och annan service där. Det finns inget<strong>kommun</strong>alt VA i området men det planeras för ett lokalt avloppsreningssystem dit eventuellframtida bebyggelse kan anslutas.Område 18 VagnsbackenOmrådet består i huvudsak av en kulle med gallradblandskog. Här finns björk, asp och gran. Kullen harförutsättningar för höga naturvärden. Vid vattnetväxer klibbalar. Området används idag sombeteshage åt hästar. En väg passerar områdets östrasida. Området har också tillgång till väg, men<strong>kommun</strong>alt vatten- och avlopp finns inte.Rekommendationer: Området kan vara lämpligtför bostäder. Naturvärdesinventering ska göras isamband med detaljplanering. Nya bostäder böranslutas till en lokal avloppsanläggning.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i LarsboOmråde 19 FransbackenOmrådet består av en sluttning ner mot Säven. Barrskog dominerar men även lövträd t.ex. äldrebjörkar ingår i vegetationen. Området har förutsättningar för naturvärden. Marken är kuperadmed storblockiga partier. På några ställen kan naturvärdena vara låga och påverkas inte avbyggnation. Rekommendationer: Delar av området kan vara lämpliga för bostäder. Naturvärdesinventeringska göras i samband med detaljplanering eller i samband med byggnation avenstaka bostadshus. Nya bostäder bör anslutas till en lokal avloppsanläggning.Torrbo och VibberboTorrbo ligger vid Norra Barken. Byn har närmare femtio invånare. I Vibberbo finns glesarebebyggelse. Trakten innehåller både permanent- och fritidsbostäder. Flera områden som anseslämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong> ligger i anslutning till samlad bebyggelse, men det finns ocksånågra som ligger mer avskilt. Område 23 vid Gladtjärn, område 25 och 26 vid Issen, liksomområde 27 vid barkaränget innehåller glesare bebyggelse. Ny bebyggelse i Torrbo kan ökaunderlaget för skola i Smedjebacken då skolskjuts kör dit. Kollektivtrafiken i Torrbo gynnas avmer bostadsbebyggelse. Underlaget för handel och annan service i Smedjebacken kan öka någotmed ny bebyggelse i Torrbo, då det är relativt kort avstånd mellan orterna. Ett fåtal tomter har<strong>kommun</strong>alt VA idag men fler kan anslutas då ett verksamhetsområde för vatten och avloppplaneras. Öster om Torrbo by vid Gladtjärn ligger en konferens- och campinganläggning.Områden för utvidgning av verksamheten skulle kunna ge fler arbetstillfällen.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 21 (35)Torrbo är tillsammans med närliggande Stimmerbo och jordbruksmarken runtomkring avriksintresse för kulturmiljön. Områdesbestämmelser reglerar ny bebyggelse. Utvecklingsområdenhar därför inte placerats inom Torrbo by. Stränderna runt Gladtjärnsviken och Storsandsviken ärviktiga för friluftslivet, särskilt fritidsbåtar. Av hänsyn till friluftslivet har några områdenmarkerats som olämpliga för <strong>landsbygdsutveckling</strong>.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Torrbo och VibberboOmråde 20 SjöbergetOmrådet består av en bergssida med tunna jordlager. Sluttningen är brant i vissa delar. Marken ärbevuxen med barrblandskog. I partier finns hällmarkskog med höga naturvärden.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. Naturinventering krävs viddetaljplanering.Område 21 Södra Rånäsberget/RånäsuddenVegetationen är barrblandskog med mest gran men även inslag av unga tallar. Vid stranden finnsen del äldre tallar. Det finns förutsättningar för höga naturvärden. Stranden är stenig. Friluftslivförekommer på området och en stig går längs strandkanten. I öster gränsar området till ennyckelbiotop. Området skulle bli en fortsättning på det befintliga bostadsområdet Rånäsberget,som har utbyggd infrastruktur i form av vägar, vatten och avlopp.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. Naturinventering krävs viddetaljplanering. Restriktioner för bebyggelse på översvämningskänsliga delar av området börinföras.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 22 (35)Område 22 LisselängsuddenI södra delen av området finns gallrad blandskog, vegetationen är lövdominerad med mest björk.I norr finns flera döda trädstammar och i öster finns äldre tallar och asp. Marken är mycketstorblockig. Området är bebyggt men viss förtätning är möjlig. Naturvärdena är måttliga i söder,något högre i norr och mycket höga i öster. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt förbostäder. Översvämningskartering krävs i samband med detaljplaneläggning. Åkermarken påområdet bör inte bebyggas.Område 23 GladtjärnEn befintlig camping med utbyggnadsmöjligheter. I nordväst finns igenväxande åkermark, isydväst växer avverkningsmogen barrblandskog. Närmast vattnet finns en trädridå med al ochvide. Skogen och trädridån har förutsättningar för naturvärden. I öster finns barrblandskog påhällmark. Marken har tunna jordlager, området är klippigt och har branta partier mot vattnet.Delar av området har betydande naturvärden. Området används för närrekreation, framföralltgäller det promenadstigar. I söder finns också båtliv, brygga och badmöjligheter.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för utbyggnad av fritidsanläggningen och förbostäder. Hänsyn ska tas till det rörliga friluftslivet. Naturinventering krävs vid detaljplanering.Område 24 StorsandI norr är skogen nyligen avverkad. Frötallar och sly av rönn, al och björk börjar komma. Gamlatallar växer vid stranden. Stranden är stenig och blockig. Terrängen hindrar betydandetillgänglighet för båtlivet. Naturvärdena är måttliga. I söder kan det finnas högre naturvärden istrandskogar. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Hänsyn ska tas tilldet rörliga friluftslivet. Översvämningskartering krävs för östra delen nära Storsandsviken.Område 25 Issen – NäsetOmrådet är bevuxet med gles lövskog och gles tallblandskog. I söder finns en äldre björkbacke.Skogen har inga särskilda naturvärden. Närmare stranden finns en lövblandskog med salix.Marken sluttar kraftigt mot vattnet. Jordbruksmarken på området ingår i riksintresset. Någraenstaka hus finns på området och det finns infrastruktur såsom väg och el. Rekommendationer:Området kan vara lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventering ska ske i samband meddetaljplanering. Åkermarken bör inte bebyggas och inte heller höjden.Område 26 Per JonsuddenVästerudden är bevuxen med barrblandskog, mest gran och någon tall. Det är ett starkt kuperatområde med blockig morän. Området har måttliga naturvärden. Det är möjligt att tillskapa ettfåtal tomter. På österudden växer blandskog med gamla granar och björkar. Marken består avblockig morän. Betydande naturvärden kan förekomma men det finns också partier med lägrenaturvärden där bebyggelse kan vara lämplig. Rekommendationer: Området kan vara lämpligtför bostäder. Naturvärdesinventering ska ske i samband med detaljplanering.Område 27 BarkarängetOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.Översvämningskartering krävs för norra delen nära Storsandsviken. Stor hänsyn ska tas tillbåtlivets behov.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 23 (35)Smedjebacken och Morgårdshammar<strong>Smedjebackens</strong> tätort består idag av två sammanvuxna orter, Smedjebacken och Morgårdshammar.Båda är belägna utmed Kolbäcksån och har över 5000 invånare. I tätorten finns fyraförskolor och två grundskolor samt gymnasieutbildning. <strong>Smedjebackens</strong> centrum har bådelivsmedelsaffärer och detaljhandel. Här finns även vårdcentral, bank och bibliotek. I Morgårdshammarär den kommersiella servicen begränsad till ett fåtal detaljhandlare. Smedjebacken harbusslinje till Borlänge samt tåg- och bussförbindelse till Fagersta och Ludvika. I planen föreslåsett nytt område som lämpligt för bostadsbebyggelse och ett område som lämpligt för verksamhet,båda ligger inom samlad bebyggelse. Ny bebyggelse på det föreslagna LIS-området vidKolbäcksån skulle kunna öka underlaget för service i Morgårdshammar. Herosområdet och denverksamhet som utvecklas där kan skapa flera nya arbetstillfällen. Områdena kan lätt anslutas till<strong>kommun</strong>ala VA-nätet och till fjärrvärmenätet.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i SmedjebackenOmråde 28 HerosOmrådet inrymmer idrottsanläggning och badplatsen Prästabadet. Planer finns att bygga enfritidsby och att göra delar av badet tempererat. Området kommer att beskrivas utförligare iutställningshandlingarna. Rekommendationer: En översvämningskartering bör göras i sambandmed framtagandet av en ny detaljplan.Område 29 KolbäcksånOmrådet är beläget centralt i Morgårdshammar i anslutning till Kolbäcksån. Det mesta av markenär tidigare jordbruksmark som idag inte brukas. Arealen är liten, centralt belägen och omgiven avbebyggelse. Marken kan inte anses som långsiktigt brukningsvärd. Området kan enkelt anslutastill befintliga vägar, VA-ledningar samt till fjärrvärmenätet. Detaljplanering har tidigare påbörjats iområdet och de geotekniska förhållandena och risken för stranderosion har då utretts.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 24 (35)Flatenberg och BackbynFlatenberg och Backbyn ligger strax utanför Smedjebacken. De områden som pekas ut ligger ianslutning till samlad bebyggelse utom, område 32, Vanbo-Stensbo, som ligger längs stråketSmedjebacken-Söderbärke. Nybyggnation i Flatenberg och Backbyn kan gynna underlaget förservice i Smedjebacken eftersom det är ett så kort avstånd dit. Busslinjen som trafikerar byarnakan också få stärkt underlag genom LIS. Det <strong>kommun</strong>ala VA-nätet i Flatenberg och Backbyn skabyggas ut inom en femårsperiod varför framtida nybyggnation lätt kan anslutas till <strong>kommun</strong>altVA.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Flatenberg-BackbynOmråde 30 FlatenbergstjärnOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Område 31 BackbynOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Område 32 Vanbo StensboOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Åsmansbo och stråket mot BorlängeÅsmansbo är en mindre by som ligger vid sjön Bersen. Längs vägen mot Borlänge ligger bynFinnbo samt en del enstaka gårdar. Ett utpekat LIS-område ligger i anslutning till bebyggelsen iÅsmansbo och ett område ligger i anslutning till bebyggelsen i Finnbo. Områdena vid Djupgäsenligger längs stråket Smedjebacken-Borlänge. LIS- området i Spjutsbo ligger mer avskilt.Nybyggnation i trakten kan öka underlaget för skola i Smedjebacken då skolskjuts kör dit.Busslinjen mellan Smedjebacken och Borlänge kan också få stärkt underlag genom nya områdenför <strong>landsbygdsutveckling</strong>. Det är relativt lätt kort till Smedjebacken tätort varför nybyggnation ibygden kan öka underlaget för handel i centralorten. Kommunalt VA kommer inte att byggas ut
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 25 (35)inom överskådlig framtid och därför är en förutsättning för nybyggnation är att avlopp kan lösaslokalt.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Åsmansbo och långs vägen mot BorlängeOmråde 33 Södra ÅsmansboOmrådet består av tät ogallrad granskog på före detta åkermark. Ett odlingsröse finns påområdet. Det finns inga väsentliga naturvärden. I norr ansluter området till bebyggelse och det ärnära till väg och el. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för ett par bostadshus.Område 34 SpjutsboOmrådet är bevuxen med trivial produktionsskog, framförallt gran och tall. Marken är relativtkuperad. Det finns inga särskilda naturvärden. I väster finns en gård av värde för kulturmiljön.En väg går genom området och el finns framdraget till bebyggelsen i väster, i övrigt saknasinfrastruktur. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.Område 65 BrilldammenEtt område länga vägen mot Borlänge. Söder om Brilldammen finns gles bebyggelse, området harväg och elledning. Vid Finngården finns kulturhistoriskt intressant gårdsbildning och lämningarefter gruvdrift. Området kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Enkraftledning löper i norr och innebär restriktioner för bebyggelsen.Område 66 och 67 DjupgäsenEtt område länga vägen mot Borlänge. Befintlig bebyggelse består av enstaka gårdar. Områdetkommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för viss bostadsbebyggelse.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 26 (35)Lernbo, Gubbo, HarnäsGubbo är en tätort belägen öster om sjön Staren. Orten hade en befolkning på 227 personer år2005. Harnäs ligger precis på gränsen till Ludvika <strong>kommun</strong> och bebyggelsen där ansluter tillLudvika tätort. Runt sjöarna Leran och Hillen finns flera mindre orter som Kolviken, Kölnäs ochLernbo. De flesta av de områden som utpekas i trakten ligger i anslutning till samlad bebyggelse.Undantaget är område 36, Näs. Samtliga områden anses bidra till att behålla underlaget förservice. Den lokala service som kan få stärkt underlag är F-6 skolan i Gubbo och busstrafiken tillSmedjebacken och Ludvika. Eftersom byarna har goda <strong>kommun</strong>ikationerna till Ludvika ochSmedjebacken kan utbyggnad av bostäder öka underlaget för handel där. Alla områden somanges här kan anslutas till det <strong>kommun</strong>ala VA-nätet genom mark- eller sjöledning.Verksamhetsområden för vatten och avlopp finns i Gubbo, Lernbo, Harnäs och Silvhyttan. Detär möjligt att ansluta fler hushåll till <strong>kommun</strong>alt VA i framtiden.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Lernbo, Gubbo och HarnäsOmråde 35 Kölnäs-KolvikenI söder är området bevuxet med blandskog. Skogsområdena varierar mellan täta granbestånd tilllövblandskog med asp och björk. I lövskogen kan höga naturvärden förekomma. Området sluttarmot öppen åkermark närmast vattnet. I norr är området öppet jordbrukslandskap med enstakagårdar, marken sluttar svagt ner mot vattnet. Närmast vattnet finns en trädridå bestående av
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 27 (35)mestadels lövträd. Området är tillgängligt med väg och har infrastruktur för el- och tele. Vattenochavloppsledning går i sjön och området kan relativt lätt anslutas till dessa ledningar.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Bebyggelsen bör vara relativtgles. Detaljplanering ska föregås av naturvärdesinventering och översvämningskartering.Område 36 NäsOmrådet utgörs av ett öppet landskap med beteshagar och åkermark. Det finns flera åkerholmarsom har stora naturvärden, några är biotopskyddade. Mot vattnet finns flera träddungar ochträdridåer med klibbal. Området sluttar svagt mot vattnet och är till viss del tillgängligt med väg.Idag används marken för en stor hästgård. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt förutvidgning av befintlig verksamhet eller för enstaka bostadshus som inte stör användningen avåkermarken. Åkerholmarna bör inte bebyggas.Område 37 Kolviken-GubboDetta område är inte beläget vid sjö eller större vattendrag men anses ändå vara lämpligt förlandbygdsutveckling. Västra sidan av området utgörs av tät barrblandskog medan östra sidan ärnyligen avverkad. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Strandskyddvid bäckar och mindre vattendrag bör inte utgöra ett hinder för <strong>landsbygdsutveckling</strong>.Område 38 TäppanEtt mindre område som utgörs av en brant sluttning på igenväxande hagmark. Marken ärbevuxen med gles blandskog, i huvudsak björk, asp och al. Rekommendationer: Tveksamt omområdet är lämpligt som <strong>landsbygdsutveckling</strong>sområde då det är så litet. Eventuell bebyggelse börföregås av naturvärdesinventering.Område 39 SpräklaOmrådet är skogsbevuxet med glesare skog nära stranden i norr. Skogen domineras av gran ochbjörk. I anslutning till den befintliga bebyggelsen i norr finns områden med förutsättningar förhöga naturvärden. I söder finns tätare skog med en del äldre granar. Området sluttar brant motvattnet, även om strandzonen planar ut. Mitt på området finns en kulle. Rekommendationer:Området kan vara lämpligt för bostäder. Detaljplanering ska föregås av naturvärdesinventering.Område 40 BornOmrådet är bevuxet med blandskog, framförallt gran och björk. Delar av skogen är avverkad fören tid sedan. I öster sluttar marken kraftigt mot vattnet. Naturvärden kan förekomma, framförallti anknytning till stora aspar och björkar. Vid vattnet finns en skogsridå med gran, al och björksom också kan vara naturintressant. Naturen på området skiljer sig inte från naturen runt övrigadelar av sjön. I öster finns befintlig bebyggelse, väg och el men större delen av området saknarinfrastruktur. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. Detaljplanering skaföregås av naturvärdesinventering.Område 41 HillboOmrådet består till största delen av jordbruksmark med spridda åkerområden. Det finns ettmindre skogsparti mitt på området bestående av mest gran och björk i ett fuktigt område.Området är flackt och lutar svagt mot Övre Hillen. Vissa partier är översvämningskänsliga.Området är bebyggt med enstaka hus, framförallt fritidshus. Rekommendationer: Området kanvara lämpligt för bostäder. Översvämningskartering ska göras innan detaljplanering.Område 42 HarnäsuddenEtt mindre område vid Övra Hillen. Området är kuperat och med blockigt terräng. Vegetationen
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 28 (35)är björkdominerad med inslag av andra lövträd och gran. I området finns mindre områden medöppen mark. Höga naturvärden kan förekomma på mindre delar. Rekommendationer:Området kan vara lämpligt för bostäder. Detaljplanering ska föregås av naturvärdesinventering. Iområdets västra delar finns översvämningsrisker som bör karteras innan detaljplanering.Område 43 HagenOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder. En del av områdetligger närmare järnvägen än 100 meter och där krävs att buller och byggnadstekniskaförutsättningar utreds innan byggnation kan tillåtas.Område 63 ÖsterboOmrådet kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäderHaggeHagge är den fjärde största orten i <strong>kommun</strong>en med 382 invånare. Söder om Hagge ligger demindre bebyggelseområdena Sjövad och Vinaren. De flesta av de områden som utpekas i traktenligger i anslutning till samlad bebyggelse, undantaget är område 48, Pjantbo. Samtliga områdenanses bidra till att behålla underlaget för service. Den lokala service som kan få stärkt underlag ärförskolan, F-6 skolan och livsmedelbutiken samt busstrafiken till Smedjebacken och Ludvika.Hagge har goda <strong>kommun</strong>ikationerna till Ludvika och Smedjebacken, vilket gör att utbyggnad avbostäder i Hagge kan öka underlaget för handel i de större orterna. Hagge har ett <strong>kommun</strong>altVA-nät dit nybyggnation kan anslutas. Det finns planer på att anslutna Vinaren och Sjövad till<strong>kommun</strong>alt VA.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Hagge med omgivningar
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 29 (35)Område 44 GrisfalletEtt centralt beläget höjdområde i Hagge by. Området består av en igenväxande hagmark på bergoch tunna jordlager. Det är en mestadels ung skog med måttliga naturvärden. Ettfornminnesklassat gruvområde finns på platsen. Rekommendation: Området är lämpligt förbostäder. Hänsyn ska tas till gruvområdets risker och kulturvärden. Naturvärdesinventering skagöras i samband med detaljplanering.Område 45 Storfallsvägen, HaggevägenTvå områden som idag är avsatt som rekreationsområde i översiktsplanen, men där rekreationsintressetfrämst är knutet till Golfbanan söder om vägen. Området har god tillgänglighet till vägoch annan infrastruktur. Nybyggnation kan anslutas till <strong>kommun</strong>alt VA i Hagge. Områdetkommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendation: Området är lämpligt för bostäder.Område 46 Höjden i VinarnOmrådet sluttar relativt starkt ner mot sjön Haggen. Marken är storblockig. Naturtypen är vuxengallrad barrskog med en hel del lövträd. Skogen har förutsättningar för naturvärden, framförallt ianknytning till aspbestånden. Bebyggelse, framförallt fritidsbostäder, finns på båda sidor avområdet. En väg skär av området från stranden. Rekommendationer: Området är lämpligt förbostäder. Naturvärdesinventering ska göras i samband med detaljplanering.Område 47 Söder om VinarnOmrådet utgörs av en sluttning ner mot Haggen. På höjden finns gallrad barrskog därförutsättningar för naturvärden kan finnas. En mindre väg går genom området. På höjdenovanför vägen finns god utsikt över sjön. Rekommendationer: Området är lämpligt förbostäder. Naturvärdesinventering ska göras i samband med detaljplanering.Område 48 PjantboOmrådet består av ett nyligen gallrat skogsparti. Närmast sjön finns delvis igenväxande odlingsmarkdär naturvärden kan förekomma. Den brukade åkermarken innehåller inte några väsentliganaturvärden. Strandremsan har en smal trädridå som har förutsättningar för att vara naturintressant.Rekommendationer: Området är lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventering skagöras i samband med detaljplanering.Snöån och HällsjönStora och Lilla Snöån ligger söder om sjön Haggen. Orterna har 70 respektive 50 invånare (SCB2005). Söder om Snöån finns Hällsjön, en mindre ort som ligger på gränsen till Ludvika<strong>kommun</strong>. Fyra av de utpekade områdena ligger i anslutning till samlad bebyggelse i Snöån ochHällsjön. Alla områden som är lämpliga för bostäder anses bidra till att behålla underlaget förservice. Snöån ingår i upptagningsområdet för Björsjö skola, Den lokala service som kan få stärktunderlag är busstrafiken till Ludvika. Närheten till Ludvika och Smedjebacken innebär attutbyggnad av bostäder öka underlaget för handel även där. Snöån har ett avloppsnät med ett fåtalfastigheter anslutna, utbyggnad av <strong>kommun</strong>alt VA är dock planerad och framtida byggnation iSnöån bör kunna anslutas dit. I Hällsjön får avloppslösning ordnas lokalt. De områden som ärutpekade vid Snösjön ligger avskilt vilket kan vara en fördel för den turist- ochutbildningsverksamhet som bedrivs där. Dessa områden bedöms kunna ge arbetstillfällen
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 30 (35)Sjön Haggen är <strong>kommun</strong>ens huvudvattentäkt. Den östra delen av sjön Saxen gränsar tillnaturreservatet Malingsbo – Kloten, riksintresse för friluftslivet. I byn Hällsjön finns enkulturintressant hyttmiljö, och Stora Snöåns bergsmansby är upptagen i <strong>kommun</strong>enskulturmiljöprogram.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i SnöånOmråde 49 Gamla vägenEtt låglänt område i en svag sluttning. Mitt på området finns en våtsänka. Marken används idagför vallodling. Vissa naturvärden kan förekomma. Rekommendationer: Området är lämpligt förbostäder. En översvämningskartering bör göras i samband med detaljplanering.Område 50 DuvnäsetEtt större område med varierat skogs- och hagmarkslandskap. Vegetationen består av både lövoch barrträd. Området har förutsättningar för betydande naturvärden. Delar av området har låganaturvärden som inte skulle påverkas av bebyggelse. Rekommendation: Området är lämpligt förbostäder. Bebyggelse i söder bör anpassas så att det upplevs som en naturlig fortsättning på byn.Naturvärdesinventering ska göras i samband med eventuell byggnation.Område 51 Lilla SnöånI området finns befintlig bebyggelse som kan förtätas. Området ingår i yttre vattenskyddsområdeför Snöåns vattentäkt. Området kommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligarei utställningshandlingarna. Rekommendationer: Området kan vara lämpligt för bostäder.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 31 (35)Nybyggnation förutsätter att avlopp kan anslutas till <strong>kommun</strong>ala nätet. Naturvärdesinventeringska göras i samband med detaljplanering. En kraftledning löper i östra kanten av området vilketinnebär restriktioner för bebyggelsen.Område 52 KlacksvallenEtt område öster om Saxen. Området är tillgängligt med väg. Området kommer att analyserasmer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna. Rekommendationer:Området kan vara lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventering ska göras i samband meddetaljplanering.Område 53 Snösjön-FlogenEtt område norr om Snösjön som idag används för turistverksamhet. Området kommer attanalyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Området bör användas för rekreations- och turistverksamhet. Byggnationför att utveckla verksamheten bör tillåtas. Området är inte lämpligt för bostäder.Område 54 Snösjön-GammelboVäster om Snösjön. En mindre väg leder till området. Området kommer att analyseras mer undervåren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna. Rekommendationer: Området kanvara lämpligt för bostäder. Naturvärdesinventering ska göras i samband med detaljplanering.Område 55 Snösjön-SkolskogenDetta område används av Västerbergslagens utbildningscentrum för undervisning i fält. Områdetkommer att analyseras mer under våren och beskrivas utförligare i utställningshandlingarna.Rekommendationer: Områdets nuvarande användning för undervisning bör fortsätta. Ävenanvändning för rekreation och turismverksamhet kan vara lämplig. Byggnation för att utvecklaverksamheten bör tillåtas. Området är inte lämpligt för bostäder.Område 56 SlogbergOmrådet består av produktionsskog i öster och en klippudde med berg i dagen i väster. Skogen ärav typen fuktig granskog av relativt ung ålder. Naturvärdena är måttliga. Klippudden har däremotförutsättningar för höga naturvärden. Rekommendationer: Bostäder kan vara lämpligt påområdet, framförallt i det skogiga partiet. Naturvärdesinventering ska göras i samband medeventuell byggnation. Klippudden ska inte bebyggas på grund av de höga naturvärdena där.Björsjö, Nyfors, MalingsboBjörsjö är det största samhället i bygden med 134 invånare. Malingsbo och Nyfors är mindrebyar. De områden som utpekas i Björsjö och Nyfors ligger i anslutning till samlad bebyggelse.Den lokala service som kan få stärkt underlag är förskolan och F-6 skolan i Björsjö, lanthandeln iNyfors samt busstrafiken till Ludvika. Området Kopparbo kan ge upphov till besöksströmmarsom kan skapa arbetstillfällen. Campingverksamheten i område 61 skulle också kunna skapaarbeten. Verksamhetsområden för vatten- och avlopp finns i Björsjö och Malingsbo medanavloppslösning måste ordnas lokalt i Nyfors, Söndagsbyn och Kopparbo. På nästa sida visas förstlämpliga områden i Nyfors och Björsjö, därefter lämpliga områden i Malingsbo.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 32 (35)Område 57 NyforsOmrådet är beläget på västra sidan avlångvattnet. Området har förutsättningarför vissa naturvärden, framförallt runt ån.Ett fåtal hus finns i dagsläget. Fiske ochannat friluftsliv förekommer vidLångvattnet och ån. Rekommendationer:Området är lämpligt för bostäder.Naturvärdesinventering ska göras isamband med detaljplanering. Markennärmast ån bör inte bebyggas.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i NyforsOmråde 58 SöndagsbynDelar av området sluttar brant ner motsjön och kan därför vara svårtillgängligt.Området är bevuxet med tät, fuktiggranskog. En del lövträd finns också.Naturvärdena är måttliga.Rekommendation: Området kan varalämpligt för en viss utveckling av denbefintliga fritidshusbebyggelsen.Naturvärdesbedömning görs i sambandmed eventuell byggnation.Område 59 SkräddarensOmrådet kommer att analyseras mer undervåren och beskrivas utförligare iutställningshandlingarna.Område 60 Väster om DammsjönOmrådet utgörs av en sluttning ner motDammsjön. Skogen på området är nyligenavverkad. I dagsläget finns inga särskildanaturvärden men förutsättningar för dettakan finnas på längre sikt. Vägen tillSmedjebacken skär av området frånvattnet. Rekommendationer: Områdetkan vara lämpligt för bostäder.Naturvärdesinventering ska göras isamband med detaljplanering.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i Björsjö
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 33 (35)Område 61 Malingsbo - Stora BäckenEtt område med Malingsbo Camping inorr och Malingsbo by i söder. Runtcampingen är landskapet flackt medmindre tjärnar. Mittenpartiet är merkuperat med nivåskillnad mot vägen.Skogen mellan campingen och byndomineras av gran och tall med vissainslag av lövträd. Söderut mot byn finnsberg i dagen. Området har förutsättningarför naturvärden. I öster skär vägen avområdet från vattnet.Rekommendationer: Marken ianslutning till campingen bör framföralltanvändas för verksamhetens behov. Nybebyggelse där kan vara lämpligt om detkrävs för verksamhetens utveckling. Denmellersta och södra delen av området kanvara lämpligt för bostadsbebyggelse.Naturvärdesinventering ska göras isamband med detaljplanering. Nybebyggelse måste anslutas till <strong>kommun</strong>altavloppsnät. Stor hänsyn ska tas tillMalingsbo vattentäkt.Karta: Områden för <strong>landsbygdsutveckling</strong> i MalingsboOmråde 62 KopparboEtt stort öppet område vid Malingsbosjön. I huvudsak är området flackt förutom en sänka meden mindre tjärn. Området används idag för friluftsverksamhet, främst scouting.Anläggningen ger upphov till besöksströmmar som kommer näringsverksamhet i helaMalingsboområdet till godo. Ett flertal byggnader för lägerverksamhet finns på området.Rekommendationer: Området bör behålla sin karaktär som frilufts- och rekreationsområde.Byggnader och åtgärder som krävs för att utveckla verksamheten bör tillåtas. Området är intelämpligt för permanentbostäder.
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 34 (35)MiljöbedömningÖversiktsplaner ska miljöbedömas enligt 4§ MKB-förordningen eftersom de möjliggörverksamheter som kan medföra betydande miljöpåverkan. Dock är effekterna av detta tilläggbetydligt mer begränsade än för <strong>kommun</strong>täckande översiktsplaner. Miljöbedömningen skaframförallt behandla aspekterna friluftsliv, strandens naturvärden och god bebyggd miljö.PlanprocessenTidplanGodkännande av program MBN 15 december 2009Antagande av program KF 22 februari 2010Utarbetande av samrådsförslag februari 2010Beslut om samråd MBN 16 mars 2010Plansamråd maj-juni 2010Bearbetning av förslag juni-juli 2010Beslut om utställning MBN 17 augusti 20102010Utställning augusti-oktober 2010Beslut om godkännande MBN oktober 2010Antagande KF oktober-november 2010ArbetsorganisationBeslutsorgan (antagande)Beslutsorgan under planprocessenStyrgruppProjektledareArbetsgruppSamrådsinstanserKommunfullmäktigeMiljö- och byggnadsnämndenSamhällsbyggnadsgruppenStadsarkitektenTjänstemän från Miljö- och byggkontoretMiljö- och byggnadsnämndens beredningsgruppKommuninvånareIntresseorganisationer och ideella föreningarBygderåd och ByalagKansliavdelningenTekniska kontoretKulturförvaltningenSocialförvaltningenBarn- och utbildningsförvaltningenSmedjebacken Energi och Vatten - SEABBärkehusKommunala nämnder och styrelserPolitiska partierNäringslivet och större markägareStatliga myndigheter och bolagAngränsande <strong>kommun</strong>er
Landsbygdsutvecklingsområden i strandnära lägen 35 (35)Källor:Glesbygdsverket, Landsbygdsdefinitioner i Sverige och andra länder, Glesbygdsverket 2008Naturvårdsverket, Strandskydd – en vägledning för planering och prövning, Handbok 2009:4,Naturvårdsverket 2009Proposition 2008/08:119 Strandskyddet och utveckling av landsbygdenSCB; Statistiska centralbyrån Tätorter 2005, Statistiska centralbyrån 2008