Råd och stöd vid vårdskada och anmälan till ... - Vårdförbundet
Råd och stöd vid vårdskada och anmälan till ... - Vårdförbundet
Råd och stöd vid vårdskada och anmälan till ... - Vårdförbundet
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VÅRDFÖRBUNDET<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong><strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>anmälan</strong><strong>till</strong> Inspektionen för vård<strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> HSAN
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANInnehållsförteckning:<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> HSAN.............................................................................................................................................. 2Inledning ............................................................................................................................ 2Säker vård <strong>och</strong> <strong>Vårdförbundet</strong>s politik ............................................................................... 3Yrkesansvar ....................................................................................................................... 3Prövning av yrkesansvar .................................................................................................... 4Offentligrättsligt ansvar ................................................................................................... 4Civilrättsligt ansvar ......................................................................................................... 4Straffrättsligt ansvar ....................................................................................................... 4Andra instanser som hanterar vårdskador eller klagomål på vården............................... 5Vad händer <strong>vid</strong> en <strong>vårdskada</strong>? .......................................................................................... 5Stöd <strong>till</strong> medarbetare .......................................................................................................... 6Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg ...................................................................................... 6Enskildas klagomål mot vården.......................................................................................... 7Handläggningen <strong>och</strong> yttrandet <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg .................................. 8Tips om yttrandet ............................................................................................................ 9HSAN ................................................................................................................................ 9Mer om prövotid, återkallelse av legitimationen <strong>och</strong> ny legitimation ................................ 9Handläggningen <strong>och</strong> yttrandet <strong>till</strong> HSAN ........................................................................10Överklagande ................................................................................................................11Vad kan <strong>Vårdförbundet</strong> hjälpa <strong>till</strong> med?.............................................................................11Adresser, telefonnummer <strong>och</strong> länkar: ...............................................................................12<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen förvård <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> HSANInledningVården ska vara säker <strong>och</strong> inga vårdtagare ska behöva drabbas av vårdskador. Ändåinträffar ett stort antal vårdskador1 <strong>och</strong> risker för vårdskador varje år. De innebär ett stortlidande för vårdtagare, närstående <strong>och</strong> också för vårdpersonal. Att vara inblandad i en<strong>vårdskada</strong> eller risk för <strong>vårdskada</strong> upplevs ofta som mycket obehagligt <strong>och</strong> traumatiserandesåväl av de som varit direkt inblandade som deras kollegor <strong>och</strong> chefer. Detsamma gäller <strong>vid</strong>anmälningar <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg (IVO) <strong>och</strong> Hälso- <strong>och</strong> sjukvårdensansvarsnämnd (HSAN). Behovet av information, <strong>stöd</strong> <strong>och</strong> hjälp kan vara stort. <strong>Vårdförbundet</strong>2
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANhar därför tagit fram denna vägledning för medlemmar som varit med om vårdskador <strong>och</strong> fördem som blivit anmälda. Även om fokus i denna skrift är att vara ett <strong>stöd</strong> när <strong>vårdskada</strong>n harinträffat eller att man har blivit anmäld, får vi inte glömma att den främsta utgångspunkten försäker vård är det förebyggandet arbetet, att vi tänker efter före…Säker vård <strong>och</strong> <strong>Vårdförbundet</strong>s politikAlla som arbetar inom vården har ett eget ansvar för säker vård, det vill säga en vård sominte ger vårdskador. Vårdens säkerhet är dock inte bara en fråga för indi<strong>vid</strong>en <strong>och</strong> denenskilde yrkesutövaren. Säker vård handlar också om vårdens system <strong>och</strong> organisation.Som medarbetare i vården har man rätt att arbeta i en vårdmiljö där man i så litenutsträckning som möjligt ska behöva riskera att utsätta en vårdtagare för risker <strong>och</strong> förvårdskador. Vården ska vara utformad på ett sådant sätt att rutiner, metoder, teknik,information, kommunikation, kompetens, organisation, bemanning m.m. förebyggervårdskador.Om medlemmarnas kunskap används fullt ut kan vi minska risken för vårdskador. En viktiguppgift för <strong>Vårdförbundet</strong> är att bidra <strong>till</strong> att skapa en säkerhetskultur där säkerhetstänkandetska vara en naturlig del av vården. För att skapa en säkerhetskultur krävs ett proaktivtarbetssätt med utbildning <strong>och</strong> praktisk träning, reflektion över dagens händelser <strong>och</strong>riskanalyser. Alla avvikelser, risker <strong>och</strong> skador som inträffar inom vården ska rapporteras,utredas, analyseras <strong>och</strong> åtgärdas. En bra säkerhetskultur kännetecknas av att medarbetarnakänner att de kan rapportera avvikelser <strong>och</strong> risker utan rädsla för att bli <strong>till</strong>rättavisade ellerstraffade. Det ska finnas ett utvecklat samarbete mellan olika vårdnivåer, yrkeskategorier <strong>och</strong>enheter för att hitta lösningar på säkerhetsproblem. Med en kultur som uppmuntrar <strong>till</strong>säkerhetstänkande kan antalet vårdskador reduceras.Genom att arbeta förebyggande <strong>och</strong> systematisk med patientsäkerhet kan vi minska lidandetför vårdtagare, närstående <strong>och</strong> vårdpersonal. Eftersom vårdskadorna också kostar mycketpengar, kan förebyggande patientsäkerhetsarbete också leda <strong>till</strong> minskadesamhällskostnader.YrkesansvarMedlemmarna i <strong>Vårdförbundet</strong> är legitimerade <strong>och</strong> har ett eget professionellt yrkesansvar.De arbetar självständigt <strong>och</strong> fattar beslut utifrån sina bedömningar inom det egnakunskapsområdet. En viktig del av yrkesansvaret är att uppmärksamma vårdgivarna påpatientsäkerhetsrisker genom att rapportera vårdskador <strong>och</strong> risker för vårdskador <strong>till</strong>vårdgivaren.I patientsäkerhetslagen finns en uppräkning av ytterligare skyldigheter för yrkesutövarna.Exempel på allmänna skyldigheter är att man ska arbeta i enlighet med vetenskap <strong>och</strong>beprövad erfarenhet <strong>och</strong> ge en sakkunnig <strong>och</strong> omsorgsfull vård. Det finns flera skyldigheter iannan lagstiftning <strong>och</strong> i föreskrifter från myndigheter som Socialstyrelsen,Strålsäkerhetsmyndigheten <strong>och</strong> Läkemedelsverket. Sådana skyldigheter kan <strong>till</strong> exempelhandla om dokumentation, kvalitetssäkring, läkemedelshantering <strong>och</strong> tystnadsplikt.Yrkesansvaret motiveras av att vården är en högriskverksamhet. Fel <strong>och</strong> misstag kan leda <strong>till</strong>att vårdtagare utsätts för skador, lidande <strong>och</strong>, i värsta fall, vårdtagarens död. Det personliga3
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANyrkesansvaret är en avgörande förutsättning för <strong>till</strong>tron <strong>till</strong> vården. När vårdskador <strong>och</strong> riskerför vårdskador inträffat, ska man inte bara utreda på systemnivå utan också på indi<strong>vid</strong>nivå<strong>och</strong> personalens yrkesansvar. Om det visar sig att ansvaret ligger på indi<strong>vid</strong>nivå ska dettaansvar kunna prövas. Man måste dock ha klart för sig att fel <strong>och</strong> misstag i vården förebyggsbäst genom ett långsiktigt, medvetet utvecklingsarbete <strong>och</strong> systemtänkande, inte genom ettansvarskrävande av indi<strong>vid</strong>en. Det är inte möjligt att göra vården säkrare genom att fokuserapå enskilda yrkesutövares fel <strong>och</strong> misstag. Det är endast genom förbättringar av vårdmiljönsom vården kan bli säkrare.Prövning av yrkesansvarDet personliga yrkesansvaret kan prövas på olika sätt av myndigheter som Inspektionen förvård <strong>och</strong> omsorg, HSAN <strong>och</strong> förvaltningsdomstolar. Det kan också prövas allmännadomstolar i civila <strong>och</strong> straffrättsliga processer.Offentligrättsligt ansvarDen typ av ansvar som prövas av myndigheter som Hälso- <strong>och</strong> sjukvårdens ansvarsnämnd(HSAN) kallas för offentligrättsligt ansvar. HSAN är en statlig, domstolsliknande myndighetsom prövar behörighetsfrågor avseende legitimerad hälso- <strong>och</strong> sjukvårdspersonal (frågorsom återkallelse av legitimation, prövotid, indragen eller begränsad förskrivningsrätt avnarkotika, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit samt nylegitimation om den tidigare återkallats av HSAN). Kammarkollegiet sköter handläggning <strong>och</strong>administration åt ansvarsnämnden.Vid överklagande av HSAN:s beslut prövas ärendena av förvaltningsdomstolar(förvaltningsrätten i Stockholm, kammarrätten i Stockholm <strong>och</strong> Högstaförvaltningsdomstolen).Civilrättsligt ansvarDet finns också ett civilrättsligt ansvar som prövas av allmänna domstolar (tingsrätt, hovrätt<strong>och</strong> Högsta domstolen). Till civilrätten hör bl.a. frågor om skadestånd. Skadeståndsmål ärinte vanliga i Sverige, eftersom vi har en obligatorisk patientförsäkring. Arbetsgivare harockså ett s.k. principalansvar som innebär att de ska ersätta skador som arbetstagare vållar itjänsten. Arbetstagare kan endast i undantagsfall bli personligen ersättningsskyldiga. Detkrävs då att det ska föreligga synnerliga skäl med hänsyn <strong>till</strong> handlingens beskaffenhet,arbetstagarens ställning, den skadelidandes intresse <strong>och</strong> övriga omständigheter.Till civilrätten hör också frågor om arbetsrättsligt ansvar enligt kollektivavtal <strong>och</strong> enskildaanställningsavtal. Arbetsgivare kan utdela disciplinpåföljden varning enligt kollektivavtal omden anställde gjort sig skyldig <strong>till</strong> fel eller försummelse i arbetet. I allvarliga fall kan det blifråga om avsked eller uppsägning. Arbetsrättsliga ärenden avgörs av tingsrätt <strong>och</strong>/ellerArbetsdomstolen.Straffrättsligt ansvarVid misstanke om brott utreds händelsen av polis <strong>och</strong> åklagare. Polisanmälningar kan görasav vårdtagare, närstående, arbetsgivare <strong>och</strong> av allmänheten. Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSAN har enligt lag en skyldighet att göra <strong>anmälan</strong> om åtal när myndighetenbedömer att vårdpersonal är skäligen misstänkt för att ha begått ett brott där fängelse ingår istraffskalan. Åklagare kan också på eget initiativ inleda förundersökningar, utan att det finns4
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANen bakomliggande polis<strong>anmälan</strong> från någon utomstående. Endast ett fåtal händelser i vårdenleder dock <strong>till</strong> åtal <strong>och</strong> rättegång <strong>vid</strong> domstol. Detta ansvar kallas för ett straffrättsligt ansvar.Andra instanser som hanterar vårdskador eller klagomål på vårdenPatientnämnderna ska utifrån synpunkter <strong>och</strong> klagomål <strong>stöd</strong>ja <strong>och</strong> hjälpa enskilda patienter<strong>och</strong> bidra <strong>till</strong> kvalitetsutveckling <strong>och</strong> hög patientsäkerhet i hälso- <strong>och</strong> sjukvården genom att:1. hjälpa patienter att få den information de behöver för att kunna ta <strong>till</strong> vara sinaintressen i hälso- <strong>och</strong> sjukvården,2. främja kontakterna mellan patienter <strong>och</strong> vårdpersonal,3. hjälpa patienter att vända sig <strong>till</strong> rätt myndighet, samt4. rapportera iakttagelser <strong>och</strong> avvikelser av betydelse för patienterna <strong>till</strong> vårdgivare <strong>och</strong>vårdenheter. Patientnämnderna verkar nära vården <strong>och</strong> kan ofta på ett smidigt sättlösa de olika problem som kan uppstå <strong>vid</strong> enskildas kontakter med vården. De haringa disciplinära befogenheter, utan löser sina uppgifter genom samtal, möten,skriftväxling <strong>och</strong> eventuella uttalanden som ställs <strong>till</strong> vårdgivaren. Patientnämndernainformerar Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg om sin verksamhet där de bl.a. tar uppvilka typer av ärenden de handlagt <strong>och</strong> om man identifierat områden där utvecklingenär oroväckande ut patientsäkerhetssynpunkt.JO (riksdagens ombudsmän) <strong>och</strong> JK (justitiekanslern) har <strong>till</strong>syn över den vårdpersonal somär offentligt anställd. JO <strong>och</strong> JK kan göra anmälningar <strong>till</strong> HSAN, men det är mycket ovanligt.De kan också väcka åtal om offentligt anställd personal begått brott genom att åsidosättaåligganden i tjänsten eller i uppdraget.Vad händer <strong>vid</strong> en <strong>vårdskada</strong>?När en <strong>vårdskada</strong> eller risk för <strong>vårdskada</strong> inträffar ska händelsen rapporteras <strong>till</strong>arbetsgivaren. Syftet med rapporteringen är att öka säkerheten. Det handlar inte om attrapportera att indi<strong>vid</strong>er har begått felhandlingar utan om att anmäla sådant som vårdgivarenbehöver känna <strong>till</strong> för att kunna <strong>vid</strong>ta patientsäkerhetshöjande åtgärder.I regel ska den berörda vårdpersonalen yttra sig i samband med rapporteringen. Denredogörelse som man lämnar i detta skede är mycket viktig för den fortsatta utredningen <strong>och</strong>det är därför väldigt viktigt att utforma ett sådant yttrande med omsorg. Yttrandet ska vara enobjektiv <strong>och</strong> saklig redogörelse av händelsen.Vårdgivaren ska sedan utreda händelsen för att så långt möjligt klarlägga händelseförloppet<strong>och</strong> vilka faktorer som påverkat det. Utredningen ska ge underlag för beslut omförebyggande åtgärder. Det centrala är inte att ta reda på om det är någon viss indi<strong>vid</strong> somhar gjort fel, utan att om möjligt, ta reda på vad som kan göras för att det inträffade inte skahända på nytt. Vid en utredning/händelseanalys samlar man in så mycket fakta som möjligtför att man ska kunna dra rätt slutsatser <strong>och</strong> <strong>vid</strong>ta de rätta förebyggande åtgärderna. Oftaingår intervjuer med berörda personer. Intervjun ska dokumenteras <strong>och</strong> den intervjuade skaha möjlighet att bemöta det som står i dokumentationen.Om en <strong>vårdskada</strong> har inträffat har vårdtagaren rätt <strong>till</strong> information om det inträffade <strong>och</strong> vilkaåtgärder som vårdgivaren avser att <strong>vid</strong>ta med anledning av <strong>vårdskada</strong>n. Vårdgivaren skalyssna på vårdtagarens synpunkter <strong>och</strong> - i förekommande fall - be om ursäkt för det5
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANinträffade. Ett respektfullt bemötande, ett bra omhändertagande <strong>och</strong> adekvat information avvårdtagare <strong>och</strong> närstående som drabbats är oerhört viktigt för hur de kan bearbeta detinträffade.I de fall det varit fråga om händelser där vårdtagare drabbats av, eller utsatts för risk attdrabbas av, allvarlig <strong>vårdskada</strong> ska vårdgivaren göra en s.k. lex Maria-<strong>anmälan</strong> <strong>till</strong>Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg. Syftet med lex Maria-<strong>anmälan</strong> är att förebygga skador <strong>och</strong>eliminera risker. Anmälan ska göras snarast efter att händelsen inträffat. Vårdgivaren skasamtidigt med <strong>anmälan</strong>, eller snarast därefter, också ge in den utredning som vårdgivarengjort om händelsen. I den ingår ofta den involverade personalens yttranden. Inspektionen förvård <strong>och</strong> omsorg ska därefter granska att vårdgivaren utrett händelsen i nödvändigomfattning <strong>och</strong> <strong>vid</strong>tagit de åtgärder som krävs för att uppnå hög säkerhet. Inspektionen förvård <strong>och</strong> omsorg kan begära in kompletterande yttranden från berörd personal. Det är inteprimärt den enskilde yrkesutövaren skuld eller ansvar som utreds av Inspektionen för vård<strong>och</strong> omsorg, utan den anmälda händelsen som sådan. En lex Maria-<strong>anmälan</strong> kan dock leda<strong>till</strong> att Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg inleder en utredning om en legitimeradyrkesutövares lämplighet. Om Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg anser att det finns skäl förföreskrift om prövotid, återkallelse eller liknande ska inspektionen göra en <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> HSAN.Det är sedan HSAN som beslutar om ev. åtgärder ska <strong>vid</strong>tas.Stöd <strong>till</strong> medarbetareVarje verksamhet bör ha en beredskap för hur man ska agera i en vårdskadesituation. Dethandlar inte bara om hur vårdtagaren <strong>och</strong> närstående bemöts <strong>vid</strong> en <strong>vårdskada</strong>, utan ocksåhur den enskilda medarbetaren tas om hand. Att vara inblandad i en <strong>vårdskada</strong> kan varatraumatiserande <strong>och</strong> psykiskt påfrestande. Det kan ibland leda <strong>till</strong> att man ifrågasätteryrkesidentiteten <strong>och</strong> om man kan fortsätta arbeta i vården. Det är ett arbetsgivaransvar att geden/de medarbetare som varit delaktig i en händelse som resulterat i en <strong>vårdskada</strong>nödvändigt <strong>stöd</strong>. Detsamma gäller även om man har blivit anmäld <strong>till</strong> Inspektionen för vård<strong>och</strong> omsorg eller HSAN. För att underlätta situationen krävs att man kan samtala om detinträffade öppet <strong>och</strong> förutsättningslöst. De inblandade kan behöva avlastande samtal <strong>och</strong>erbjudas professionell hjälp exempelvis av företagshälsovården. Debriefing är en metod föratt bearbeta <strong>och</strong> reducera den stress som vårdpersonal kan uppleva efter en <strong>vårdskada</strong>. Detär viktigt att man inte skuldbelägger den eller de som varit inblandade. Man kan ocksåbehöva göra en bedömning av om de inblandade kan <strong>och</strong> orkar fortsätta med sina ordinariearbetsuppgifter eller om de <strong>till</strong>fälligt ska göra något annat. Detta beror helt på hur deinblandade mår. Om det är fråga om en <strong>vårdskada</strong> eller risk för en <strong>vårdskada</strong> ska det görasen utredning av det inträffade, en händelseanalys, som kan ge svar på vad som hände,varför det hände <strong>och</strong> vad man kan göra för att förebygga att det inte händer igen. Enhändelseanalys visar inte sällan att orsakerna inte ligger på indi<strong>vid</strong>nivån utan på den s.k.systemnivån, dvs. samspelet mellan människa, teknik <strong>och</strong> organisation. En analys är viktig,inte enbart för att förebygga nya händelser, utan också för att det kan lätta skuldbördan förde inblandade.Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorgInspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg utövar <strong>till</strong>syn över hälso- <strong>och</strong> sjukvården <strong>och</strong> desspersonal. Tillsynen ska dock främst inriktas på granskning av att vårdgivarna fullgör sina6
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANskyldigheter att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete enligt kraven ipatientsäkerhetslagen . Tillsynen syftar <strong>till</strong> att förebygga skador <strong>och</strong> eliminera risker i vården.Tillsynen har under senare år arbetat mer <strong>och</strong> mer med ett systemfokus. Detta innebär bl.a.att fokusera på att identifiera brister i verksamheter – inte på att leta efter syndabockar <strong>och</strong>straffa personal som har begått misstag. Det är mänskligt att göra fel <strong>och</strong> vården därförmåste ha utvecklade system <strong>och</strong> rutiner som förhindrar att människor utsätts för risker <strong>och</strong>missförhållanden <strong>till</strong> följd av personalens felhandlingar.Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg kan inleda <strong>till</strong>synsutredningar mot enskilda yrkesutövareefter enskildas klagomål, se mer nedan, efter s.k. lex Maria-anmälningar <strong>och</strong> efteranmälningar enligt de särskilda regelverk som finns för att inspektionen ska få informationom legitimerade s.k. riskindi<strong>vid</strong>er. De särskilda reglerna för dessa anmälningar är följande:• Vårdgivare ska anmäla <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg om det finns skälig anledningatt befara att legitimerad vårdpersonal som är eller har varit verksam hos vårdgivaren, kanutgöra en fara för patientsäkerheten (3 kap. 7 § patientsäkerhetslagen).• Vårdgivare ska enligt Socialstyrelsens föreskrifter om <strong>anmälan</strong> av legitimerad hälso- <strong>och</strong>sjukvårdspersonal som inte kan utöva sitt yrke <strong>till</strong>fredsställande p.g.a. sjukdom m.m. (SOSFS2004:12) anmäla <strong>till</strong> Socialstyrelsen om de har eller har haft legitimerad hälso- <strong>och</strong>sjukvårdspersonal verksam hos sig som inte bedöms kunna utöva sitt yrke <strong>till</strong>fredsställandepå grund av sjukdom eller missbruk av alkohol, narkotika eller andra droger. I föreskriften att<strong>anmälan</strong> ska göras <strong>till</strong> Socialstyrelsen, men efter det att Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorgtagit över <strong>till</strong>synen bör <strong>anmälan</strong> göras <strong>till</strong> inspektionen i stället.• Offentliga arbetsgivare ska informera Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg om de avskedat enlegitimerad yrkesutövare pga. brott eller förseelse i yrkesutövningen Se Förordning(2013:196) om underrättelse <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg om beslut att avskedalegitimerad yrkesutövare.• Domstolar ska underrätta Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> Socialstyrelsen omlegitimerade yrkesutövare dömts för vissa brott (Förordning (1982:117) om underrättelse <strong>till</strong>Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> Socialstyrelsen om domar i vissa brottmål).Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg kan även inleda en utredning efter eget initiativ.Enskildas klagomål mot vårdenInspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg ska efter <strong>anmälan</strong> pröva klagomål mot hälso- <strong>och</strong>sjukvården <strong>och</strong> dess personal. Det finns inte några begränsningar för vem som får anmälaklagomål.Klagomål bör anmälas skriftligen, men det är inte något krav. Anmälaren behöver inte hellernamnge vem eller vilka som anmäls. Inspektionen får utreda <strong>och</strong> pröva även omständighetersom inte har åberopats i <strong>anmälan</strong>. Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg måste inte utreda allaklagomål, utan får avstå från det om det är uppenbart att klagomålet är obefogat eller om detsaknar direkt betydelse för patientsäkerheten. Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg ska inteutreda händelser som ligger mer än två år <strong>till</strong>baka i tiden, om det inte finns särskilda skäl fördet.7
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANKlagomålet ska snarast överlämnas <strong>till</strong> den vårdgivare eller hälso- <strong>och</strong> sjukvårdspersonalsom klagomålet riktas mot eller kan anses vara riktat mot. Den som anmälts har rätt att ta delav det som har <strong>till</strong>förts ärendet <strong>och</strong> ska, innan ärendet avgörs, ges möjlighet att ta del av <strong>och</strong>lämna synpunkter på det som har <strong>till</strong>förts ärendet. Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorgshandläggning är skriftlig, men om det framstår som lämpligt ur utredningssynpunkt, fårmyndigheten inhämta uppgifter muntligen. Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg ska göra denutredning som behövs för att kunna pröva klagomålet. Fokus är hitta orsakerna <strong>till</strong> att detblev fel <strong>och</strong> vad som behöver göras för att det inte ska hända igen.Klagomålen avgörs genom beslut. Ett beslut kan innebära att vården eller en enskildyrkesutövare får kritik av Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg. Inspektionen får i beslut uttalasig om en åtgärd eller underlåtenhet av vårdgivare eller hälso- <strong>och</strong> sjukvårdspersonal stridermot lag eller annan föreskrift eller är olämplig med hänsyn <strong>till</strong> patientsäkerheten. Ett sådantbeslut får inte fattas utan att anmälaren <strong>och</strong> den som klagomålet avser har beretts <strong>till</strong>fälle attyttra sig över ett förslag <strong>till</strong> beslut i ärendet. Beslut ska vara skriftligt <strong>och</strong> innehålla de skälsom ligger <strong>till</strong> grund för beslutet. Beslutet är alltid offentligt. Man kan inte överklaga ett beslutmed kritik, däremot kan man begära att Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg omprövar sittbeslut.Handläggningen <strong>och</strong> yttrandet <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorgEnskildas klagomål hanteras normalt skriftligt. Ärenden som handlar om lex Maria <strong>och</strong>behörighet hanteras också huvudsakligen skriftligt, men det kan också förekommapersonliga möten.Om Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg vill att någon ska yttra sig i ett ärende som utreds avmyndigheten skickar myndigheten ett brev <strong>till</strong> den det gäller. Brevet skickas normalt <strong>till</strong>arbetsplatsen. Vårdgivaren (arbetsgivaren) ska se <strong>till</strong> att brevet förmedlas <strong>till</strong> berörd person. Ibrevet anges inom vilken tid man ska svara. Man ska normalt svara inom några veckor. Omman är på en längre ledighet eller har slutat på den arbetsplats utredningen handlar om,riskerar man att inte få någon information om Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorgs begäran omyttrande. Eftersom brevet inte skickas direkt <strong>till</strong> den som ska svara, kan det gå flera dagarinnan man informeras om brevet från Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg. Om man hamnar itidsnöd bör man begära anstånd med att komma in med sitt yttrande. En begäran omanstånd kan ställas <strong>till</strong> den person som skickat brevet. En begäran om anstånd kan görasskriftligen eller muntligen. Om man skickar en begäran om anstånd per e-postrekommenderar <strong>Vårdförbundet</strong> att man begär så kallade leverans- <strong>och</strong> läskvitton. Enbegäran om anstånd beviljas inte om man inte motiverat varför man vill ha anstånd. Dettagäller även så korta anstånd som en vecka.Förutom journalanteckningarna har det första yttrandet stor betydelse för bedömningen avärendet. Man bör därför tänka igenom den anmälda händelsen noga innan man skriver. Densom ska yttra sig bör kontakta den förtroendevalde på arbetsplatsen för råd <strong>och</strong> <strong>stöd</strong>. Densom yttrar sig är den ende som vet exakt vad som inträffat <strong>och</strong> den ende som kan lämnafullständiga upplysningar. Läs mer om tips om yttrandet nedan. Yttrandet ska skickas in pervanlig post <strong>och</strong> det bör vara egenhändigt undertecknat. <strong>Vårdförbundet</strong> rekommenderar attman också, utöver vanlig post, skickar yttrandet per e-post med så kallade leverans- <strong>och</strong>läskvitton.8
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANTips om yttrandetMan bör skriva på dator eller skrivmaskin. Man bör inte skicka inte in handskrivna yttranden.Man ska inte skriva något förhastat eller ogenomtänkt <strong>och</strong> inte låt sig inte pressas <strong>till</strong> några”erkännanden”. Man bör inte heller låta andra som har intresse av hur ärendet kommer attbedömas påverka svaret.Man ska skriva så enkelt att både anmälaren <strong>och</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg förstårvad man menar <strong>och</strong> undvika förkortningar <strong>och</strong> fackuttryck om det är möjligt.Man ska också undvika att skriva ”pat.”, patienten eller anmälaren. Detta kan ge ettopersonligt <strong>och</strong> oengagerat intryck. Att nämna anmälaren <strong>vid</strong> namn ger ett mer empatiskt<strong>och</strong> engagerat intryck. Av samma skäl bör man inte heller referera <strong>till</strong> sig själv som”undertecknad” - skriv hellre ”jag”.Man kan inleda yttrandet med en kort beskrivning av sig själv, vilken ställning man har iorganisationen, vilka arbetsuppgifter, utbildning <strong>och</strong> erfarenhet man har. Allt i den omfattningsom är relevant i förhållande <strong>till</strong> <strong>anmälan</strong>.Man ska bemöta de anmärkningar som finns i <strong>anmälan</strong> på ett sakligt <strong>och</strong> objektivt sätt. Mankan också hänvisa <strong>till</strong> dokumentationen i patientjournalen. Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorghar i regel <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> journalen, man behöver inte upprepa den informationen i yttrandet. Manska bara ta med det som är relevant i förhållande <strong>till</strong> <strong>anmälan</strong>. Man bör undvika utsvävanderedogörelser <strong>och</strong> inte ta med vad man tyckt, tänkt eller borde ha gjort. Man ska inte helleranklaga/kritisera anmälaren <strong>och</strong> undvika aggressiva toner i svaret även om man känner sigorättvist utpekad i <strong>anmälan</strong>.Man bör också beskriva hur arbetssituationen var <strong>vid</strong> det anmälda <strong>till</strong>fället. Om bemanning,kompetens <strong>och</strong> personalstruktur var av betydelse för händelseförloppet bör detta tas med.Detta gäller också uppgifter om arbetsbelastning, ev. överbeläggningar <strong>och</strong> annat ivårdmiljön som kan ha påverkat händelseförloppet. Uppgifter om ev. andra aktiviteter påarbetsplatsen <strong>vid</strong> tidpunkten, <strong>till</strong> exempel ombyggnad, städning eller service på utrustningkan också vara värdefullt att ha med.Det är också bra att redovisa om det finns, eller saknas, skriftliga <strong>och</strong> muntliga direktiv,riktlinjer <strong>och</strong> rutiner som kan ha haft betydelse för händelseförloppet.HSANHSAN prövar behörighetsfrågor efter <strong>anmälan</strong> av Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg eller påansökan av den yrkesutövare som saken gäller. Även Riksdagens ombudsmän (JO) <strong>och</strong>Justitiekanslern har rätt att göra <strong>anmälan</strong>. HSAN prövar inte frågor på eget initiativ.Mer om prövotid, återkallelse av legitimationen <strong>och</strong> ny legitimationPrövotidHSAN kan besluta om treårig prövotid om en legitimerad yrkesutövare• har varit oskicklig <strong>vid</strong> utövningen av sitt yrke <strong>och</strong> oskickligheten kan befaras fåbetydelse för patientsäkerheten,9
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSAN• i eller i samband med yrkesutövningen har gjort sig skyldig <strong>till</strong> brott som är ägnat attpåverka förtroendet för honom eller henne,• uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon föreskrift som är av väsentligbetydelse för patientsäkerheten, eller• på grund av andra omständigheter kan befaras vara olämplig att utöva yrket,• om det kan befaras att en legitimerad yrkesutövare på grund av sjukdom eller någonliknande omständighet inte kommer att kunna utöva sitt yrke <strong>till</strong>fredsställande.Vid beslut om prövotid kan det fastställas en plan som den legitimerade ska följa. Förslag <strong>till</strong>prövotidsplan upprättas av Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg, om möjligt i samråd med denlegitimerade.Under prövotiden får man behålla sin legitimation, men man står under särskild <strong>till</strong>syn avInspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg. Om man missköter sig under prövotiden kan det leda <strong>till</strong>att legitimationen återkallas. Legitimationen kan också återkallas om man inte följt enprövotidsplan.Återkallelse av legitimationHSAN kan besluta om återkallelse av legitimation om den legitimerade:• har varit grovt oskicklig <strong>vid</strong> utövningen av sitt yrke,• i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig <strong>till</strong> ett allvarligt brott som är ägnatatt påverka förtroendet för honom eller henne,• på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket.• på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket<strong>till</strong>fredsställande,• har meddelats prövotid <strong>och</strong> under prövotiden på nytt visat sig olämplig att utöva sittyrke,• har meddelats prövotid med en prövotidsplan <strong>och</strong> underlåtit att följa planen, eller• själv begär att legitimationen ska återkallas <strong>och</strong> det inte finns hinder mot återkallelsefrån allmän synpunkt.Ny legitimationOm HSAN har återkallat legitimationen gäller beslutet <strong>till</strong>s <strong>vid</strong>are. Yrkesutövaren kan docksenare ansöka om ny legitimation hos HSAN. Ansökan om ny legitimation ska vara skriftlig<strong>och</strong> egenhändigt undertecknad. I allmänhet krävs en tidsperiod på minst tre år innan det kanbli aktuellt för HSAN att bifalla en ansökan om ny legitimation. Om orsaken <strong>till</strong> återkallelsenvarit sjukdom eller missbruk bör den sökande kunna visa upp negativa drogtester,läkarutlåtanden <strong>och</strong> liknande som visar att sjukdomen eller missbruket inte längre utgörnågot hinder i yrkesutövningen.Handläggningen <strong>och</strong> yttrandet <strong>till</strong> HSANDen som blir anmäld <strong>till</strong> HSAN får ett skriftligt föreläggande om att yttra sig inom en viss tid.Normalt ska man yttra sig <strong>till</strong> HSAN inom en tre veckor från det att man tagit emotföreläggandet. Om man hamnar i tidsnöd kan man be om anstånd hos HSAN. Detta kan mangöra skriftligen eller muntligen hos den handläggare som finns angiven på föreläggandet.Normalt beviljas endast kortare anstånd.10
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANNär man yttrar sig ska man bemöta alla anmärkningar <strong>och</strong> klagomål. Se även tips om hurman bör yttra sig under rubriken ”Handläggningen <strong>och</strong> yttrandet <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg”.Om <strong>anmälan</strong> handlar om sjukdom eller missbruk bör man redovisa vilka vårdkontakter manhar <strong>och</strong> hur planeringen för behandling <strong>och</strong> rehabilitering ser ut. Man bör i sådana fall ocksåskicka in drogtester, läkarintyg m.m. som kan styrka det man skriver om. Sådana handlingarmåste man försöka få fram så snart som möjligt.När man har yttrat sig skickas en kopia av yttrandet <strong>till</strong> anmälaren som normalt ärInspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg. Om Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg yttrar sig igen fårman normalt en kopia av det yttrandet, antingen för kännedom eller för att man ska yttra sigigen.När skriftväxlingen är avslutad bedöms ärendet av en sakkunnig. Därefter fattar HSANbeslut. Den anmälde får en kopia av beslutet när det är klart. Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg får också en kopia. Beslutet är alltid offentligt.ÖverklagandeDen som är missnöjd med HSAN:s beslut kan överklaga det <strong>till</strong> Förvaltningsrätten iStockholm. Om man vill överklaga måste man göra det inom tre veckor från det att man togdel av beslutet. Man kan inte få anstånd med ett överklagande. Däremot kan man, när manhar överklagat, begära att få ytterligare tid med att utveckla varför man överklagat.Förvaltningsrättens dom kan i sin tur överklagas <strong>till</strong> Kammarrätten i Stockholm. För attkammarrätten ska pröva ärendet krävs prövnings<strong>till</strong>stånd. Kammarrättens dom kan i sin turöverklagas <strong>till</strong> Högsta förvaltningsdomstolen. Då krävs också prövnings<strong>till</strong>stånd.Vad kan <strong>Vårdförbundet</strong> hjälpa <strong>till</strong> med?Medlemmar i <strong>Vårdförbundet</strong> kan få juridisk hjälp <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> ansvarsfrågor <strong>och</strong>behörighetsfrågor hos Inspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> HSAN. <strong>Vårdförbundet</strong> kanhjälpa <strong>till</strong> med att granska skriftliga yttranden samt ge råd.Medlemmar bör i första hand kontakta den förtroendevalde på arbetsplatsen för <strong>stöd</strong> <strong>och</strong> råd.Om den förtroendevalde är inblandad i händelsen kan medlemmen kontakta sin lokalaavdelning.Vid behov tar lokalavdelningen kontakt med det nationella kansliet där någon av juristernakan bedöma <strong>och</strong> eventuellt komplettera materialet.Vid misstanke om att en inträffad händelse kan leda <strong>till</strong> prövotid eller återkallelse avlegitimationen, bör medlemmen alltid kontakta juristerna på nationella kansliet i Stockholm.Detta bör göras så tidigt som möjligt, för att medlemmen ska få så bra <strong>stöd</strong> som möjligt, såfort som möjligt.Det finns inget som hindrar att man agerar på egen hand eller engagerar en advokat ellerannat privat ombud. Om man gör det får man stå för kostnaderna själv.11
<strong>Råd</strong> <strong>och</strong> <strong>stöd</strong> <strong>vid</strong> <strong>vårdskada</strong> <strong>och</strong> <strong>vid</strong> <strong>anmälan</strong> <strong>till</strong> Inspektionen för vård <strong>och</strong>omsorg <strong>och</strong> HSANKollega <strong>till</strong> Kollega - <strong>Vårdförbundet</strong> erbjuder tjänsten Kollega <strong>till</strong> Kollega där medlemmar somhamnat i en påfrestande situation i arbetslivet kan få samtals<strong>stöd</strong> av en kollega. Detta gälleräven <strong>vid</strong> vårdskador <strong>och</strong> anmälningssituationer. Det kollegiala <strong>stöd</strong>et är ett personligt,medmänskligt <strong>stöd</strong> som inte ersätter förbundets praktiska <strong>och</strong> juridiska <strong>stöd</strong>. Den somkontaktar det kollegiala <strong>stöd</strong>et får vara anonym <strong>och</strong> samtalen förs under tystnadsplikt.Adresser, telefonnummer <strong>och</strong> länkar:<strong>Vårdförbundet</strong>,Box 3260, 103 65 StockholmTel. 08 – 14 77 00, 020 – 35 35 00Fax 08 – 411 42 29Adresser <strong>till</strong> lokalavdelningar finns i Vårdfokus <strong>och</strong> på www.vardforbundet.seInspektionen för vård <strong>och</strong> omsorg (IVO)Box 45184, 104 30 StockholmVäxeln: 010-788 50 00e-post: registrator@ivo.seRegionala avdelningar:IVO, Avdelning nord, Box 34, 901 02 UmeåIVO, Avdelning mitt, Box 423, 701 48 ÖrebroIVO, Avdelning öst, Box 6202, 102 43 StockholmIVO, Avdelning sydväst, Box 53148, 400 15 GöteborgIVO, Avdelning sydöst, Box 2163, 550 02 JönköpingIVO, Avdelning syd, Box 4106, 203 12 MalmöHSANBirger Jarlsgatan 16, Box 2218, 103 15 Stockholm Tel. 08-700 08 00 (växel) Fax 08-20 4969e-post: fornamn.efternamn@kammarkollegiet.seDomstolarFörvaltningsrätten i Stockholm, 115 76 StockholmTel: 08-561 680 00e-post: forvaltningsrattenistockholm@dom.seKammarrätten i Stockholm, Box 2302, 103 17 StockholmTel: 08-561 690 00e-post: kammarrattenistockholm@dom.seHögsta förvaltningsdomstolen, Box 2293, 103 17 StockholmTel: 08-561 676 00e-post: hogstaforvaltningsdomstolen@dom.se12