I JÃGARNAS TIDSÃ LDER -en studie av klimat, jakt och ...
I JÃGARNAS TIDSÃ LDER -en studie av klimat, jakt och ...
I JÃGARNAS TIDSÃ LDER -en studie av klimat, jakt och ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Dnr PA 2008/2693 E 23Ola Magnell730816-3356I JÄGARNAS TIDSÅLDER-<strong>en</strong> <strong>studie</strong> <strong>av</strong> <strong>klimat</strong>, <strong>jakt</strong> <strong>och</strong> viltpopulationer i ett långtidsperspektivIntroduktionFörändring <strong>av</strong> <strong>klimat</strong> <strong>och</strong> landskap orsakat <strong>av</strong> global uppvärmning <strong>och</strong> människansmiljöpåverkan kommer att påverka habitat <strong>och</strong> i förlängning<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> viltpopulationer.Förändringar <strong>av</strong> utbredning <strong>och</strong> beståndsdynamik <strong>av</strong> vilt <strong>och</strong> spridning <strong>av</strong> sjukdomar är attförvänta. Dessa förändringar kommer att medföra att förutsättningar för <strong>jakt</strong> <strong>och</strong> förvaltning<strong>av</strong> vilt kommer att förändras i framtid<strong>en</strong>.Ett sätt att förstå hur dessa förändringar kommer att påverka viltstammarna är attbetrakta det förflutna. Under postglacial tid förändrades <strong>klimat</strong>et från ett kontin<strong>en</strong>talt medkallare vintrar till ett varmare med milda vintrar. Nyare forskning (bland annat analyser <strong>av</strong>borrkärnor från Grönlands inlandsis) har också visat att <strong>klimat</strong>förändring<strong>en</strong> inte var gradvisutan att <strong>klimat</strong>et fluktuerade mellan varma <strong>och</strong> kallare perioder (Björkman 2007, Stuvier et al.1995). Vegetation <strong>och</strong> landskap förändrades också från <strong>en</strong> öpp<strong>en</strong> skog med tall <strong>och</strong> hasselunder boreal (8000-7000 f.Kr) till <strong>en</strong> tät ädellövskog under atlantikum (7000-4000 f.Kr). I <strong>och</strong>med almfallet <strong>och</strong> neolitisering<strong>en</strong> med jordbruk <strong>och</strong> boskapsskötsel under subboreal (4000-500 f.Kr) förändrades åter viltbiotoperna i det kulturlandskap som uppstod (Björkman 2007).Dessa förändringar påverkade viltfaunan <strong>och</strong> kan spåras i osteologiska lämningarg<strong>en</strong>om exempelvis utrotning<strong>en</strong> <strong>av</strong> uroxe <strong>och</strong> <strong>en</strong> minskad förekomst <strong>av</strong> älg till förmån förkronhjort <strong>och</strong> vildsvin (Aaris-Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> 1980, Ekström 1992, Eriksson & Magnell 2001).Ytterligare exempel är på förändringar <strong>av</strong> viltet är d<strong>en</strong> storleksminskning som sker <strong>av</strong>kronhjort <strong>och</strong> rådjur under atlantikum (Ahlén 1965, J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> 1991, Noe-Nygaard 1995,Magnell 2006). Viltpopulationers dynamik kan inte <strong>en</strong>dast förstås utifrån <strong>klimat</strong>- <strong>och</strong>vegetationsförändringar utan predation från rovdjur <strong>och</strong> <strong>jakt</strong> är andra viktiga faktorer somidag liksom i det förflutna har påverkat viltstammarna.Målsättning<strong>en</strong> med projektet är att studera hur förändring <strong>av</strong> <strong>klimat</strong>, landskap <strong>och</strong> <strong>jakt</strong>påverkade viltpopulationer under st<strong>en</strong>åldern (maglemosekultur till mellanneolitikum 8000-2000 f.Kr) i Sydskandin<strong>av</strong>i<strong>en</strong>. En syntes <strong>av</strong> osteologisk data, analyser <strong>av</strong> stabila isotopertillsammans med s<strong>en</strong>are års mer detaljerade kvartärgeologiska forskningsresultat om<strong>klimat</strong>förändringar kommer att göra det möjligt att studera dynamiska effekter påviltpopulationer i ett långtidsperspektiv. D<strong>en</strong>na syntes <strong>av</strong> effekter <strong>av</strong> <strong>klimat</strong>förändring,påverkan på landskap <strong>och</strong> <strong>jakt</strong> på viltpopulationer kommer att ge förståelse för <strong>och</strong> insikt omhur förändringar i framtid<strong>en</strong> kan påverka viltstammar <strong>och</strong> hur vi kan utveckla strategier förförvaltning <strong>av</strong> vilt <strong>och</strong> naturvård för att hantera dessa förändringar.Målsättningar <strong>och</strong> frågeställningar• Klimat <strong>och</strong> viltpopulationer. En viktig fråga att undersöka g<strong>en</strong>om analys <strong>av</strong>syreisotoper, δ 18 O, i b<strong>en</strong> <strong>och</strong> tänder från kronhjort <strong>och</strong> vildsvin, är om de indikationerpå <strong>klimat</strong>förändringar från iskärnor <strong>och</strong> poll<strong>en</strong>diagram under period<strong>en</strong> äv<strong>en</strong>återspeglas i osteologiska lämningar <strong>av</strong> vilt. Om <strong>en</strong> <strong>klimat</strong>förändring påverkat viltet äratt vänta att δ 18 O-värd<strong>en</strong> kommer att vara högre för vilt från atlantikum i jämförelsemed djur från boreala boplatser. Av intresse är att undersöka ifall det så kallade 8k
ev<strong>en</strong>t, <strong>en</strong> period <strong>av</strong> dramatiskt försämrat <strong>klimat</strong> 6200 f.Kr, kan spåras i δ 18 O i b<strong>en</strong> <strong>av</strong>vilt. I vilk<strong>en</strong> utsträckning är det möjligt att korrelera förändringar <strong>av</strong> δ 18 O <strong>och</strong> <strong>klimat</strong>med förändringar <strong>av</strong> artförekomst <strong>och</strong> osteometrisk data om kroppsstorlek? Omstorleksminskning<strong>en</strong> <strong>av</strong> kronhjort skall förklaras g<strong>en</strong>om Bergmans regel borde ettnegativt förhållande föreligga mellan storlek <strong>och</strong> δ 18 O indikerande ett varmare <strong>klimat</strong>.Syreisotoper (δ 18 O) har tidigare inte analyserats från mesolitiska eller yngre fynd<strong>av</strong> djurb<strong>en</strong> från Sydskandin<strong>av</strong>i<strong>en</strong>. Det finns dock analyser <strong>av</strong> mammutb<strong>en</strong> samtundersökningar från andra områd<strong>en</strong> som visar på möjligheterna att använda analyser<strong>av</strong> δ 18 O i osteologiskt material för att spåra variationer i <strong>klimat</strong> (Ukkon<strong>en</strong> et al. 2007,Kirsanow et al. 2008).• Vegetation <strong>och</strong> viltpopulationer. Analyser <strong>av</strong> stabila isotoper, i huvudsak δ 13 C, harvisat på förändringar <strong>av</strong> vegetation under atlantikum med skogar med tätare trädtak<strong>och</strong> mindre undervegetation Åmos<strong>en</strong>, Danmark (Noe-Nygaard 1995). Analyser <strong>av</strong>danska fynd <strong>av</strong> uroxe visar äv<strong>en</strong> på att betesmarkerna för art<strong>en</strong> under boreal tillatlantikum förändras från öppet landskap till slut<strong>en</strong> skog (Noe-Nygaard et al. 2005).Kan dessa förändringar ha medfört sämre biotoper för kronhjort <strong>och</strong> rådjur,vilket har orsakat d<strong>en</strong> storleksminskning som sker <strong>av</strong> arterna under period<strong>en</strong>? Är detmöjligt att spåra liknande förändringar <strong>av</strong> vegetation <strong>och</strong> diet hos vilt från Skåne som iDanmark?Almfallet <strong>och</strong> röjning <strong>av</strong> skog i samband med odling <strong>och</strong> bete <strong>av</strong> boskap undersubboreal resulterade i ett mer öppet landskap. Hur har detta påverkatviltpopulationerna? Under neolitikum tycks nötkreatur i Danmark ha betat främst iöppna marker (Noe-Nygaard et al. 2005). Ett mer öppet landskap borde resultera ihögre värd<strong>en</strong> <strong>av</strong> δ 13 C i b<strong>en</strong> från kronhjort <strong>och</strong> vildsvin från neolitikum. Tidigare<strong>studie</strong>r har visat att kronhjort<strong>en</strong> minskar i storlek under atlantikum, m<strong>en</strong> lite är käntom art<strong>en</strong> under subboreal. En hypotes att undersöka är ifall att ett mer öppet landskap<strong>och</strong> ett lägre <strong>jakt</strong>tryck under neolitikum kan ha medfört att kronhjort<strong>en</strong> ökat i storlekunder period<strong>en</strong>.• Jakt <strong>och</strong> viltpopulationer. Människans relation till viltet <strong>och</strong> hur <strong>jakt</strong><strong>en</strong> påverkadeviltpopulationerna kan studeras g<strong>en</strong>om analyser <strong>av</strong> ålders- <strong>och</strong> könsfördelningar ib<strong>en</strong>material från boplatser. Olika demografiska profiler <strong>av</strong> jagade vildsvin frånmesolitiska boplatser visar att olika <strong>jakt</strong>strategier har bedrivits (Magnell 2005, 2006).G<strong>en</strong>om att studera b<strong>en</strong>material från flera lokaler är det möjligt att undersöka hurbruket <strong>av</strong> olika <strong>jakt</strong>strategier återspeglar anpassning <strong>av</strong> <strong>jakt</strong> vid olika boplatser <strong>och</strong> hurdessa förhåller sig till <strong>klimat</strong> <strong>och</strong> landskap. Det kan antas att det vid större perman<strong>en</strong>taboplatser jagades relativt mer ungdjur för att minska påverkan på de lokal<strong>av</strong>iltstammarna, medan <strong>jakt</strong> <strong>av</strong> vuxna, reproduktivt produktiva djur, var mer vanlig vidmindre säsongsboplatser för att maximera föda per nerlagt byte.Åldersprofiler <strong>av</strong> kronhjort visar på <strong>en</strong> relativt <strong>en</strong>hetlig <strong>jakt</strong> <strong>av</strong> art<strong>en</strong> på boplatserfrån kongemose- <strong>och</strong> tidig erteböllekultur från Skåne (Magnell 2006). Däremot finnsdet inga detaljerade <strong>studie</strong>r <strong>av</strong> ålder- <strong>och</strong> könsstrukturer på kronhjort <strong>och</strong> annat viltunder d<strong>en</strong> tidigare maglemosekultur<strong>en</strong> <strong>och</strong> s<strong>en</strong>are under neolitikum, vilket hade varit<strong>av</strong> intresse att undersöka. Säsongsindikationer på <strong>jakt</strong> <strong>av</strong> kronhjort <strong>och</strong> vildsvin tyderpå att man har föredragit att jaga olika arter vid olika tidpunkter på året (Magnell2006). Kan dessa indikationer på <strong>jakt</strong>säsonger bekräftas <strong>av</strong> <strong>studie</strong>r <strong>av</strong> flera lokaler?Har valet <strong>av</strong> olika <strong>jakt</strong>säsonger styrts <strong>av</strong> <strong>en</strong> vilja att maximera utbytet vid <strong>jakt</strong><strong>en</strong> elleråterspeglar det ett slags viltvård?
MaterialKronhjort <strong>och</strong> vildsvin var de viktigaste bytesdjur<strong>en</strong> för människan under st<strong>en</strong>åldern iSydskandin<strong>av</strong>i<strong>en</strong> <strong>och</strong> är också de arter som mest frekv<strong>en</strong>t förekommer i b<strong>en</strong>material frånboplatser. På grund <strong>av</strong> detta samt faktumet att dessa två arter i framtid<strong>en</strong> med tanke på<strong>klimat</strong>förändringar kan förväntas bli allt mer viktiga som vilt i Sverige kommer studi<strong>en</strong> attfokusera på dessa arter. Studi<strong>en</strong> kommer att baseras på analyser <strong>av</strong> animalosteologisktmaterial från boplatser från Skåne daterade till atlantikum <strong>och</strong> subboreal (Ageröd I:HC,Ageröd I:D, Ringsjöholm, Tågerup, Segebro, Ageröd III, Ageröd V, Bökeberg III, Arlöv I,Skateholm I; II, Löddesborg, Almhov, Hindby mosse, Hunneberget, Nymölla I). Borealaboplatser från Själland (Mullerup, Lundby II, Ulkestrup Lyng, Svaerdborg I) kommer attinkluderas i studi<strong>en</strong>, eftersom det inte existerar några utgrävda boplatser från period<strong>en</strong> i Skånemed mer omfattande b<strong>en</strong>material. Före bildandet <strong>av</strong> Öresund (7000 f.Kr) då Skåne <strong>och</strong>Själland hängde samman med <strong>en</strong> landbrygga, är det rimligt att anta att det var samm<strong>av</strong>iltpopulation i de två närliggande områd<strong>en</strong>a.I samband med arbetet med min <strong>av</strong>handling samt projektet ”Ageröd –människan,boplatserna, <strong>jakt</strong><strong>en</strong> <strong>och</strong> faunan i c<strong>en</strong>trala Skåne under mesolitikum” har b<strong>en</strong>material frånflertalet skånska mesolitiska boplatser blivit undersökt <strong>och</strong> <strong>en</strong> stor mängd osteologisk data(osteometri, ålders- <strong>och</strong> könsbedömning) finns därmed tillgänglig. Inom projektet är detdärför aktuellt att främst undersöka b<strong>en</strong>material från boplatser daterade till boreal <strong>och</strong>subboreal.Stabila isotoper (i huvudsak δ 13 C) från boplatserna Tågerup, Ageröd I:HC, Skateholmsamt subfossila fynd <strong>av</strong> uroxe från Skåne har analyserats <strong>och</strong> finns publicerade (Ekström1993, Eriksson & Magnell 2001, Eriksson 2003). Dessa resultat har dock tidigare använts somrefer<strong>en</strong>s vid <strong>studie</strong>r <strong>av</strong> diet hos skelettfynd <strong>av</strong> människa <strong>och</strong> har publicerats i samband med14 C-dateringar <strong>och</strong> har alltså inte tidigare analyserats för att undersöka förändring <strong>av</strong>vegetation <strong>och</strong> landskap. Det kommer dock vara <strong>av</strong> intresse att göra ytterligare analyser <strong>av</strong>exempelvis δ 18 O från dessa material.Subfossila fynd är viktiga komplem<strong>en</strong>t till material från arkeologiska fyndplatser, eftersomde utgörs <strong>av</strong> mer eller mindre hela b<strong>en</strong> <strong>och</strong> skelett, medan b<strong>en</strong> från arkeologiska boplatseroftast är fragm<strong>en</strong>terade på grund <strong>av</strong> märgspaltning <strong>och</strong> hundgnag m.m.Nutida samlingar <strong>av</strong> kronhjort kommer att inkluderas i analys<strong>en</strong> <strong>och</strong> fungera som <strong>en</strong>refer<strong>en</strong>s för stabila isotoper typiska för populationer från olika områd<strong>en</strong> med olika <strong>klimat</strong> <strong>och</strong>habitat; Skåne (Zoological museum of Lund University), Bialowieza, Poland (MammalResearch Institute, Bialowieza), Exmoor National Park, England (National Trust, Universityof Southampton) and Norge (Museum of Zoology, University of Berg<strong>en</strong>).MetoderAnalyser <strong>av</strong> stabila isotoper från b<strong>en</strong> är användbara för att rekonstruera paleomiljöer <strong>och</strong> äridag allt vanligare metoder. Stabila isotoper kommer inte att mätas <strong>av</strong> mig, utan prov kommeratt tas <strong>av</strong> b<strong>en</strong> <strong>och</strong> sedan skickas till professionella <strong>och</strong> kommersiella laboratorier som utförliknande analyser. Medel för dessa analyser måste naturligtvis sökas för i olika fonder, s<strong>en</strong>edan.Analys <strong>av</strong> syreisotoper (δ 18 O) kan användas som indikator på <strong>klimat</strong>, eftersom värd<strong>en</strong> förisotoper korrelerar med <strong>klimat</strong> <strong>och</strong> fuktighet. Högre temperaturer ökar <strong>av</strong>dunstning<strong>en</strong> <strong>av</strong>lättare syreisotoper <strong>och</strong> resulterar i anrikning <strong>av</strong> δ 18 O i ytvatt<strong>en</strong>, jord <strong>och</strong> växter. Växtätaresom dricker ytvatt<strong>en</strong> <strong>och</strong> äter växter får δ 18 O lagrat i skelettet, vilket återspeglar d<strong>en</strong>omgivande miljön. Det är till <strong>och</strong> med möjligt att rekonstruera <strong>klimat</strong> under vinter respektive
sommar g<strong>en</strong>om att ta prover <strong>av</strong> tänder som bildats under olika årstider, eftersom tandvävnadsom inte ombildas sedan d<strong>en</strong> bildats (Hedges et al. 2005, Kirsanow et al. 2008).Inom arkeologi har d<strong>en</strong> stabila isotop<strong>en</strong> δ 13 C mest använts som <strong>en</strong> indikator på i vilk<strong>en</strong>utsträckning föda har ett marint eller terrestriskt ursprung, m<strong>en</strong> isotop<strong>en</strong> kan äv<strong>en</strong> användasför att spåra förändring <strong>av</strong> vegetation. Studier visar att C 3 -växter som växer i skogar med tätaträdtak har lägre värd<strong>en</strong> <strong>av</strong> δ 13 C än växter från öppna miljöer. Det är således möjligt attg<strong>en</strong>om analys <strong>av</strong> δ 13 C-värd<strong>en</strong> i b<strong>en</strong>, <strong>av</strong>göra ifall djur levde i öppna landskap eller i täta skogar(Noe-Nygaard 1995, Drucker et al. 2003, Hedges et al. 2005).Kväveisotoper (δ 15 N) hos djur kan också användas för att undersöka deras föda. Det harvisat sig att δ 15 N i växter återspeglar kväve i jord<strong>en</strong> där de lever. Förändringar <strong>av</strong> δ 15 N hosväxtätare kan därför användas som indikator på förändring <strong>av</strong> föda <strong>och</strong> jordmån (Drucker etal. 2003, Hedges et al. 2005).En stor del <strong>av</strong> materialet i studi<strong>en</strong> är daterat, m<strong>en</strong> eftersom kronologi är <strong>av</strong> stor betydelse id<strong>en</strong>na <strong>studie</strong> kommer det att behövas utföras 14 C-dateringar <strong>av</strong> subfossila fynd <strong>och</strong> b<strong>en</strong> frånboplatser med <strong>en</strong> osäker datering.Osteometriska analyser kommer att göras för att spåra storleksförändring <strong>och</strong> utföras <strong>en</strong>ligtstandardmetoder (von d<strong>en</strong> Driesch 1976). Det finns flera olika metoder för ålders- <strong>och</strong>könsbedömning <strong>av</strong> osteologiskt material. Målsättning<strong>en</strong> med d<strong>en</strong>na <strong>studie</strong> är att se till attålders- <strong>och</strong> könsbedömning standardiseras <strong>och</strong> möjliggör jämförelser mellan olika material.Åldersbedömning <strong>av</strong> kronhjort <strong>och</strong> vildsvin kommer att baseras på tandutveckling <strong>och</strong>tandslitage (Brown & Chapman 1990a, 1990b, Carter & Magnell 2006). Könsbedömning, isin tur kommer att baseras på morfologiska <strong>studie</strong>r <strong>av</strong> bäck<strong>en</strong> hos hjortdjur <strong>och</strong> betar hosvildsvin (Lempp<strong>en</strong>au 1964, Major & Brisbin 1988). Dessutom har det visat sig attosteometriska analyser <strong>av</strong> djur med markant könsdimorfism som kronhjort <strong>och</strong> vildsvin äranvändbart vid analys <strong>av</strong> könsfördelning i osteologiska material (Magnell 2006)Utförande, tidsplan <strong>och</strong> ekonomiFör att möjliggöra projektet kommer det att krävas medel för resor till samlingar, för 14 C-dateringar samt för analyser <strong>av</strong> stabila isotoper, vilka kommer att sökas ur olika lämpligafonder såsom Vet<strong>en</strong>skapsrådet <strong>och</strong> Crafoordska stiftels<strong>en</strong>. En ansökan ligger redan hosNaturvårdsverkets viltvårdsfond för ett forskningsprojekt som i stort överlappas med detbeskrivna postdoktorsprojektet. I nämnda ansökan begärs medel för resor <strong>och</strong> analyser, m<strong>en</strong>äv<strong>en</strong> för att kunna anställa <strong>en</strong> doktorand till projektet samt för mina lönekostnader m.m.Tidsplan<strong>en</strong> för projektet kan delas in i motsvarande ett inledande år för insamling <strong>av</strong> data<strong>och</strong> analyser samt ett år för att producera artiklar <strong>och</strong> förmedla resultat<strong>en</strong> från forskning<strong>en</strong>,äv<strong>en</strong> ifall dessa mom<strong>en</strong>t kommer att delvis överlappas. Inledningsvis är det naturligtvis <strong>av</strong>största vikt att söka medel för analyser. Tidigt kan också material undersökas för insamling <strong>av</strong>osteologisk data samt urval <strong>av</strong> lämpliga b<strong>en</strong> för provtagning inför isotopanalyser.Resultat från projektet kommer att pres<strong>en</strong>teras som artiklar om hur <strong>jakt</strong><strong>en</strong> underst<strong>en</strong>åldern, tillsammans med <strong>klimat</strong> <strong>och</strong> landskap, påverkade viltpopulationerna i relevantatidskrifter som Quaternary Research, Journal of Archaeological Sci<strong>en</strong>ce, Journal of AnimalEcology <strong>och</strong> Wildlife Biology. Som <strong>en</strong> förlängning <strong>av</strong> projektet skulle det vara lämpligt attorganisera <strong>en</strong> konfer<strong>en</strong>s om <strong>klimat</strong>, <strong>jakt</strong> <strong>och</strong> viltpopulationer i ett långtidsperspektiv. Vidareär det <strong>av</strong> betydelse att projektet <strong>och</strong> dess resultat förmedlas till <strong>en</strong> intresserad allmänhet, vilketkan ske bland annat g<strong>en</strong>om föreläsningar hos olika intressegrupper.Naturligtvis kommer studi<strong>en</strong> att ha stor relevans för historisk osteologi <strong>och</strong> arkeologi, m<strong>en</strong>också inom kvartärgeologin. En c<strong>en</strong>tral målsättning med projektet är dock att förmedla <strong>och</strong>göra relevant ny <strong>och</strong> tidigare kunskap (som i begränsad utsträckning finns spritt utanförhistorisk osteologi <strong>och</strong> arkeologi) om viltpopulationers dynamik i ett långtidsperspektiv till
institutioner <strong>och</strong> organisationer som arbetar med vilt- <strong>och</strong> naturvård. Förhoppning<strong>en</strong> är attprojektets resultat om effekterna <strong>av</strong> <strong>klimat</strong>förändring, påverkan på landskap <strong>och</strong> <strong>jakt</strong> påviltpopulationer baserat på <strong>studie</strong>r <strong>av</strong> osteologiska <strong>och</strong> arkeologiska lämningar skall bidra till<strong>en</strong> fördjupad förståelse <strong>och</strong> perspektiv på viltstammars dynamik som skall vara till hjälp förvilt- <strong>och</strong> naturvård att möta <strong>och</strong> hantera de förändringar som kan förväntas ske med vår<strong>av</strong>iltpopulationer i framtid<strong>en</strong>.Refer<strong>en</strong>serAaris-Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, K. 1980. Depauperation of the mammalian fauna of the island of Zealand during the Atlanticperiod. Vid<strong>en</strong>skablige Meddelelser fra Dansk Naturhistorisk For<strong>en</strong>ing 142: 131-138.Ahlén, I. 1965. Studies on Red Deer, Cervus Elaphus L, in Scandin<strong>av</strong>ia. Stockholm: Viltrevy, Vol 3.Björkman, L. 2007. Från tundra till skog. Miljöförändringar i norra Skåne under jägarest<strong>en</strong>åldern.Riksantikvarieämbetet: Stockholm.Brown, W. A. B & Chapman, N. G. 1991a. Age assessm<strong>en</strong>t of Red Deer (Cervus elaphus): from a scoringscheme based on radiographs of developing perman<strong>en</strong>t molariform teeth. Journal of Zoology 225: 85-97.Brown, W. A. B. & Chapman, N. G. 1991b. The d<strong>en</strong>tition of red deer (Cervus elaphus): a scoring scheme toassess age from wear of the perman<strong>en</strong>t molariform teeth. Journal of Zoology 224: 519-536.Carter, R. & Magnell, O. 2007. Age estimation of wild boar (Sus scrofa) based on molariform mandibular toothdevelopm<strong>en</strong>t and its application to seasonality at the Mesolithic site of Ringkloster. I: Albarella, U.,Dobney, K., Ervynck, A. & Rowley-Conwy, P. (eds.). Pigs and Humans. 10,000 Years of Interaction.Oxford University Press: Oxford. pp. 197-217Drucker, D., B<strong>och</strong>er<strong>en</strong>s, H., Bridault, A. & Billiou, D. 2003. Carbon and nitrog<strong>en</strong> isotopic composition of reddeer (Cervus elaphus) collag<strong>en</strong> as a tool for tracking palaeo<strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal change during the Late-Glacialand Early Holoc<strong>en</strong>e in the northern Jura (France). Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology195: 375-388.von d<strong>en</strong> Driesch, A. 1976. A Guide to the Measurem<strong>en</strong>t of Animal Bones from Archaeological Sites. Peabody:Peabody Museum of Archaeology Harvard University.Ekström, J 1993. The Late Quaternary History of the Urus (Bos primig<strong>en</strong>ius Bojanus 1827) in Swed<strong>en</strong>. Lund:Lundqua Thesis vol. 29.Eriksson, G. 2003. Norm and Differ<strong>en</strong>ce. Stone Age Dietary Practice in the Baltic Region. Stockholm: Thesesand Papers in Sci<strong>en</strong>tific Archaeology 5, Archaeological Research Laboratory, Stockholm University.Eriksson, M. & Magnell, O. 2001a. Det djuriska Tågerup. Nya rön kring Kongemose- <strong>och</strong> Erteböllekultur<strong>en</strong>s<strong>jakt</strong> <strong>och</strong> fiske. I: P. Karst<strong>en</strong> & B. Knarrström (eds.) Tågerup. Special<strong>studie</strong>r. Lund: Skånska spår.Arkeologi längs västkustbanan. Riksantikvarieämbetet. pp. 156-237.Hedges, R. E. M., Stev<strong>en</strong>s, R. E. & K<strong>och</strong>, P. L. 2005. Isotopes in bones and teeth. In: M. J. L<strong>en</strong>g (Ed.). Isotopesin Palaeo<strong>en</strong>vironm<strong>en</strong>tal Research. New York: Springer.J<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, P. 1991. Body size tr<strong>en</strong>ds of roe deer (Capreolus capreolus) from Danish Mesolithic sites. Journal ofDanish Archaeology 10: 51-58.Kirsanow, K., Makarewicz, C. & Turoos, N. 2008. Stable oxyg<strong>en</strong> (δ 18 Ο) and hydrog<strong>en</strong> (δ D) isotopes inovicaprid d<strong>en</strong>tinal collag<strong>en</strong> record seasonal variation. Journal of Archaeological Sci<strong>en</strong>ce 35: 3159-3167.Lempp<strong>en</strong>au, U. 1964. Geschlechts - und gattungsunterschiede am Beck<strong>en</strong> mitteeuropäischer Wiederkäuer.Münch<strong>en</strong>.Magnell, O. 2005. Harvesting Wild Boar –a study of prey choice by hunters during the Mesolithic in SouthScandin<strong>av</strong>ia by analysis of age and sex structures in faunal remains. Archaeofauna 14: 27-41.Magnell, O. 2006. Tracking Wild Boar and Hunters. Osteology of Wild boar in Mesolithic South Scandin<strong>av</strong>ia.Lund: Acta Archaeologica Lund<strong>en</strong>sia Series in 8 o , No 51, Studies in Osteology 1.Mayer, J. J. & Brisbin Jr. I. L. 1988. Sex id<strong>en</strong>tification of Sus Scrofa based on canine morphology. Journal ofMammalogy 69: 408-412.Noe-Nygaard, N. 1995. Ecological, Sedim<strong>en</strong>tary and Ge<strong>och</strong>emical Evolution of the Late-glacial to PostglacialÅmose Lacustrine Basin, D<strong>en</strong>mark. Fossils and Strata nr 37: Oslo, Cop<strong>en</strong>hag<strong>en</strong>, Stockholm.Noe-Nygaard, N., Price, T. D. & Hede, S. U. 2005. Diet of aur<strong>och</strong>s and early cattle in southern Scandin<strong>av</strong>ia:evid<strong>en</strong>ce from 15N and 13C stable isotopes. Journal of Archaeological Sci<strong>en</strong>ce 32: 855-871.Stuvier, M., Grootes, P. M. & Braziunas, T. F. 1995. The GISP2 δ 18 O climate record of the past 16,500 yearsand the role of the sun, ocean, and volcanoes. Quaternary Research 4: 341-354.Ukkon<strong>en</strong>, P., Arppe, L., Houmark-Niels<strong>en</strong>, M., Kjaer, K. H. & Karhu, J. A. 2007. MIS 3 mammoth remainsfrom Swed<strong>en</strong> – implications for faunal history, palaeoclimate and glaciation chronology. QuaternaryResearch Reviews 26: 3081-3098.