Slovo (<strong>Uppsala</strong>), 2010, No. 51Journal <strong>of</strong> Slavic Languages and LiteraturesNa krajnjem je jugu slavenska onomastiĉka graĊa izuzetno bogata. Pitanje je, ipak,koliko se toponimija na podruĉju Grĉke može pripisati bugarskome ili makedonskomejeziku i koliko je još uvijek rijeĉ o praslavenskom jeziĉnom sustavu (v., na primjer,Vasmer 1941). Pored materijala iz Grĉke poneki autori pozivaju na supstratnu toponimiju(traĉku i albansku) i slavenizirane oblike antiĉkih (grĉkih, romanskih i protobugarskih)mjesnih imena (usp. Mladenov 1979:56 ff.; Mirĉev 1958:8-9; Koneski1982: passim).TakoĊer na srednjojužnoslavenskome podruĉju rana supstratna toponimija igraveliku ulogu u postuliranju ranoga stanja glasovnih sustava. Najbogatija i najobuhvatnijase graĊa možda nalazi kod Popovića (1960). Holzer (2007) obraća veliku pozornostupravo na onomastiĉku graĊu na zapadnom dijelu jeziĉnoga prostora (v. i bogatuliteraturu kod njega). Inaĉe je u dotiĉnoj literaturi toponimija manje prisutna, premdase spominje, primjerice, kod Belića (1976:17).U manjoj je mjeri prisutna supstratna toponimija u alpskoslavenskome sluĉaju. Onase, na primjer, kod Greenberga (2000:52-59, passim) po pravilu uvrštava pod kontaktnulingvistiku. 16 Greenberg (2000:19) navodi i rane slovenske glose u njemaĉkim i talijanskimizvorima.Na istoĉnoslavenskome podruĉju nalazimo velik broj supstratne onomastiĉke graĊe(i mjesnih, ali i drugih imena). Najĉešće se radi o ugr<strong>of</strong>inskom, baltiĉkom ili skandinavskomleksiku (v. Kiparsky 1963:75 za »Urrussisch«; Wexler 1977:43 ff. za »prehistory«).Kod Gorškove & Haburgaeva (1981:18-20 i passim) važnost se toponomastikenaglašava, ali, koliko vidim, u manjoj se mjeri rabi. Zanimljivo je da se jedinoWexler (1977:39-43) poziva na tursko-arapske i hebrejske izvore koji se odnose nabjeloruski teritorij. Ugr<strong>of</strong>inska (zapadnoga tipa) i skandinavska onomastiĉka graĊaobilno je prisutna u zapisima na brezovoj kori (Zaliznjak 2004), ali je ona tek nedavnodovoljno istražena u okviru jednoga znanstvenog projekta Finske akademije. 17 Baltiĉkatoponimija se uglavnom spominje u svezi s nekadašnjom rasprostranjenošćubaltiĉkoga jeziĉnog prostora prema istoku (uglavnom imena rijeka u Bjelorusiji) ili svremenom djelovanja odreĊenih praslavenskih glasovnih tendencija (primjerice, prvepalatalizacije velara).U ĉeškome i slovaĉkome sluĉaju ima dosta stranih izvora (njemaĉkih, latinskih,grĉkih i madžarskih) u kojima se pojavljuje onomastiĉki materijal (Trávníĉek 1935:9-10; Stanislav 1956:28-31). Krajĉoviĉ (1975: passim) se uglavnom poziva na Stanislavljevmaterijal s težištem na madžarskim glosama.16 Budući da je pitanje »jeziĉne pripadnosti« nekadašnjega Noricuma i Panonije nerješivo, ne ulazim u supstratnutoponimiju na ovim podruĉjima.17 Ne ulazeći detaljnije u sve radove na ovom podruĉju ukazujem samo na Sitzmann (2007) i Saarikivi (2007) ijoš neke radove objavljene u zbornicima Nuorluoto (2006b i 2007) iz razloga što Zaliznjakovi radovi sadržesamo površne osvrte na ovaj leksik.42
Juhani NuorluotoIzvori za prouĉavanje i rekonstrukciju ranih slavenskih ...Strani se izvori u poljskom sluĉaju spominju, zapravo, samo kod Rosponda(1973:32-36), poĉevši od Geografa Bavarskoga koji spominje razna rana, prije svega,plemenska imena.Na lužiĉko-srpskome podruĉju ima ponešto glosa iz 11. stoljeća koje predstavljaju,prije svega, toponomastiĉku graĊu (Schaarschmidt 1997:22-23). Kašupsko jeziĉnopodruĉje, ĉini se, ne poznaje materijal iz stranih izvora.3.3. Slavenske posuđenice u neslavenskim jezicima i neslavenske posuđeniceu slavenskim jezicimaNa krajnjem se jugu rane slavenske posuĊenice iz grĉkoga i romanskih idioma, teslavenske posuĊenice u grĉkom, albanskom i romanskim idiomima jedva mogu pripisatibugarskim ili makedonskim razvojima, nego odražavaju radije općeslavenskostanje ili njegove rane fonetske nijanse. Zato im se vjerojatno i u dotiĉnoj literaturiobraća manja pozornost.Isto se odnosi, uglavnom, na srednjojužnoslavensko podruĉje. Holzerova se monografija(2007) bazira, uglavnom, upravo na posuĊenicama (i onomastici uopće), i topoglavito romanskim. Knjiga je vrijedna jer sadrži i osvrt na povijesni razvoj romanskihjezika na spomenutom podruĉju (Holzer 2007:31-40). Ukljuĉene su, takoĊer,slavenske supstitucije romanskih glasovnih prilika (Holzer 2007:41-47).Kod Greenberga (2000:19-22) su prisutni slovenski leksiĉki kontakti s neslavenskimjezicima (romanskim, njemaĉkim te madžarskim).Bogati kontakti istoĉnoslavenskih (i to kako ih Kiparsky 1963 naziva, praruskih) sugr<strong>of</strong>inskim i baltiĉkim jezicima izuzetno su važni za postuliranje ranoga stanja nasjevernom dijelu ovoga podruĉja. Posebno su važne slavenske posuĊenice u balt<strong>of</strong>inskim(zapadnim ugr<strong>of</strong>inskim) jezicima zbog njihova bogatog i arhaiĉnog vokalizma.Kiparsky (1963) tabelarno prikazuje razvoj sjevernoga istoĉnoslavenskoga vokalizmas kvantitativnim i kvalitativnim obilježjima na osnovi upravo slavenskih posuĊenicau balto-finskim i baltiĉkim jezicima. Gorškova & Haburgaev (1981:20-21)uglavnom se, oĉito, pozivaju na Kiparskoga. Što se, pak, južnijih dijelova istoĉnoslavenskogapodruĉja tiĉe, kontakti s rumunjskim su važni u ukrajinskome sluĉaju(Shevelov 1979). Malo je neobiĉno da se kontaktima istoĉnoslavenskih jezika s istoĉnijimsusjedima ne pridaje veća važnost u dotiĉnim radovima. Oni su uzimani u obzirsamo kod Wexlera (1977:25, 48-51) pod veoma upotrebljivim pojmom »bilingualgeography«.U meni dostupnoj literaturi posuĊenice se ne spominju ni u ĉeškom ni u slovaĉkomsluĉaju. Poljski se kontakti s njemaĉkim, latinskim i susjednim slavenskim jezicimaspominju kod Stiebera (1973:142 ff.) i Słońskog (1953), ali se smatraju kasnima.Problem lužiĉko-srpskih jezika jest njihova rana i relativno obuhvatna germanizacija(ili barem bilingvizam) v. Schaarschmidt (1997:24), što svakako otežava postuli-43
- Page 1 and 2: UPPSALA UNIVERSITYlovoJournal of Sl
- Page 3: CONTENTSEDITORIAL: SLOVO ARAUND THE
- Page 6 and 7: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 8 and 9: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 10 and 11: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 12 and 13: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 14 and 15: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 16 and 17: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 18 and 19: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 20 and 21: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 22 and 23: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 24 and 25: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 26 and 27: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 29 and 30: Alexander I. Pereswetoff-MorathIsaa
- Page 31 and 32: Alexander I. Pereswetoff-MorathIsaa
- Page 33 and 34: Alexander I. Pereswetoff-MorathIsaa
- Page 35 and 36: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 37 and 38: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 39 and 40: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 41 and 42: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 43: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 47 and 48: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 49 and 50: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 51 and 52: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 53: Juhani NuorluotoIzvori za prouĉava
- Page 56 and 57: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 58 and 59: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 60 and 61: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 62 and 63: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 64 and 65: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 66 and 67: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 68 and 69: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 71 and 72: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 73 and 74: Никита МихайловО м
- Page 75 and 76: Никита МихайловО м
- Page 77 and 78: Никита МихайловО м
- Page 79 and 80: Никита МихайловО м
- Page 81 and 82: Никита МихайловО м
- Page 83: Никита МихайловО м
- Page 86 and 87: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 88 and 89: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 90 and 91: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 92 and 93: Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 94 and 95:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 97 and 98:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 99 and 100:
Карине Окерман Сар
- Page 101 and 102:
Карине Окерман Сар
- Page 103 and 104:
Карине Окерман Сар
- Page 105 and 106:
Карине Окерман Сар
- Page 107 and 108:
Карине Окерман Сар
- Page 109 and 110:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 111 and 112:
P. Ambrosiani, A. GranbergSlavonica
- Page 113 and 114:
P. Ambrosiani, A. GranbergSlavonica
- Page 115:
Stockholm, The Strindberg Museum (S
- Page 118 and 119:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 120 and 121:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 122 and 123:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 124 and 125:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 126 and 127:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 128 and 129:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51Journa
- Page 131 and 132:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 133 and 134:
Мария ЭнгстремАпоф
- Page 135 and 136:
Мария ЭнгстремАпоф
- Page 137 and 138:
Мария ЭнгстремАпоф
- Page 139 and 140:
Мария ЭнгстремАпоф
- Page 141 and 142:
Мария ЭнгстремАпоф
- Page 143 and 144:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.
- Page 145 and 146:
Ingrid MaierRecension: Tore Nesset:
- Page 147 and 148:
Ingrid MaierRecension: Tore Nesset:
- Page 149 and 150:
Ingrid MaierRecension: Tore Nesset:
- Page 151:
Slovo (Uppsala), 2010, No. 51, pp.