Gut Harzhof har medelskörd på 4,5 ton - Svensk Raps
Gut Harzhof har medelskörd på 4,5 ton - Svensk Raps
Gut Harzhof har medelskörd på 4,5 ton - Svensk Raps
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong>• 300 ha • 260 ha åker • 40 ha skog • 80-90 ha höstraps• 40 ha höstkorn • 140 ha höstveteSå gör Jens Paulsen…får spillsäden att gro före höstrapssådden…finfördelar halmen och blandar in den väl i jordprofilen…djupbearbetar till minst 15 cm – om möjligt till 25 cm…sår en hybridsort med låg utsädesmängd – vill ha upp tillSkicklig odlare. Jens Paulsen är tysk med danskt namneftersom han bor i ett område som var danskt i långa tider.Hans medelskörd av höstraps ligger på 4,5 <strong>ton</strong> per hektar.20 cm mellan plantorna.<strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> <strong>har</strong>medelskörd på 4,5 <strong>ton</strong>God jordstruktur och låg utsädesmängdär nyckelorden för tyskeJens Paulsen på <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> inorra Tyskland. Med dem somvapen når han en medelskörd på4,5 <strong>ton</strong> per hektar.Av Johan Biärsjö, <strong>Svensk</strong> <strong>Raps</strong> ABEmellanåt lyckas duktigare svenskarapsodlare nå toppskördar på 4,5 ellerkanske t.o.m. 5 <strong>ton</strong> per hektar.Men ska vi ha riktigt hög lönsamheti oljeväxtodlingen gäller det attha hög skörd inte bara då vädretsmakter står oss bi. Vi får ofta höraom höga medelskördar i den tyskaodlingen. För att dra lärdom av deraserfarenheter gjorde <strong>Svensk</strong> Frötidningbesök hos Jens Paulsen pågården <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> ett par mil utanförKiel i norra Tyskland. Namnetklingar kanske lite danskt. Men såär vi också i ett område som underlånga perioder i historien tillhörtDanmark.Struktur och utsäde viktigtJens Paulsen <strong>har</strong> just det som viskulle vilja se mer av i den svenskaodlingen, nämligen höga och jämnahöstrapsskördar. Femårsmedeltaletär 4,5 <strong>ton</strong> per hektar med lägstaskörd på 4 och högsta i fjol på en bitöver 5 <strong>ton</strong> per hektar. Tysk odlinguppfattas av många som höga insatserav svamp- och insektsmedel ochhöga kvävegivor. Visst lägger Jens150-200 kg kväve på våren och visstär det ett rejält program för växtskydd.Men när jag frågar vad nyckelntill de höga skördarna är så svararhan utan att tveka.– Bra struktur på jorden och stortutrymme för plantan att växa, d.v.s.låg utsädesmängd.Nu skall det först sägas att på gården<strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> <strong>har</strong> Jens tillämpatplöjningsfri odling i 20 år. Han <strong>har</strong>därför säkert fått en grundstrukturmed gott om vertikala porer och6<strong>Svensk</strong> Frötidning nr 4 juni 2006
ejält med maskgångar för en strukturkrävanderaps att utvecklas i.Klassisk tysk växtföljdVäxtföljden är traditionellt nordtyskmed raps vart tredje år följt av tvåspannmålsgrödor.Höstkorn, höstraps, höstvete ärdet vanliga. Men i ökande utsträckningbyts kornet ut mot det lönsammarehöstvetet.– Men höstkorn är den klart bästaförfrukten, menar Jens Paulsen.Dels ger den mindre mängd halm,dels finns tid för jordbearbetningdär halmen blandas in ordentligt.Omedelbart efter kornskördengörs en grund bearbetning till max5 cm. Detta för att få spillkornet attgro. Korn som blandas in djupt ner iprofilen kan gro under 2-3 år. Jens ärutsädesodlare så spillplantor måsteundvikas.Halmen är hemlighetenNär kornet <strong>har</strong> grott görs en bearbetningmed en typ av stubbfräs.Denna bearbetning tar givetvis dödpå kornet men det viktigaste är ennoggrann inblandning av halm ochstubb. Att halmen är inblandad ijordprofilen framhåller Jens som ettviktigt moment. När man t.ex. plöjerner stora halmmängder lägger sighalmen tvärs genom profilen nedtill plogdjup. Det ställer till problemmed fältuppkomsten liksom att halmenbryts ned långsamt.– Jag tänker på halmen redan vidspannmålströskningen. Halmen skahackas kort och spridas väl. Om detinte är möjligt får man skörda medhögre stubb och hacka stubben i efterhand,berättar Jens Paulsen.Sedan följer djupbearbetningmed hjälp av en kraftig kultivatorsom Jens Paulsen nämner som ”derGrubber”.– Här är en av nycklarna till brahöstrapsetablering, framhåller JensPaulsen.Sedan fortsätter han och lägger utsina idéer:– Man måste ner på djupet för attåstadkomma sprickor och bryta eneventuell bearbetningssula. Det gerrapsen bästa möjlighet att få rötternaned på djupet.Höstvete sämre förfruktSådden sker med en bearbetandesåmaskin. På <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> sår manmed Amazone men det kunde likagärna vara Väderstad Rapid. Placeringenav rapsfröet är viktigt för optimaluppkomst.En ökande andel av höstrapsensås efter höstvete. Det är inte likabra menar Jens men nödvändigtför vetets bättre lönsamhet jämförtmed kornet. Här blir det ont om tidmellan skörd och rapssådd. Därmedgörs inte den lätta bearbetningenför att få spillsäden att gro, det hinnerden i alla fall inte. Däremot görJens Paulsen samma noggranna inblandningav halmen och djupbearbetningenmed sin ”Grubber”. Spillsädenbekämpas efter uppkomstmed Focus Ultra.Två händer mellan plantorDen mycket omsorgsfulla bearbetningenoch inblandningen av halmJordstruktur + utsädesmängd = hög skörd genom kraftig plantaDer Grubber. Kultivatorn gräver ochspräcker jorden ner till minst 15 och allrahelst 25 cm för att bana väg för rapsensrötter. En jord i god struktur är en förstaframgångsfaktor för att nå hög rapsskördmenar Jens Paulsen.Två händer. Låg utsädesmängd är denandra framgångsfaktorn på <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong>.– Det ska gå att få ned två händer mellanplantorna, förklarar Jens och faller på knäför att visa.Tjock rothals. Mellan 3-4 cm är höstrapsplantornasrothalsar redan i börjanav maj. Sådana plantor <strong>har</strong> hög skördepotentialoch står emot svampangrepp.<strong>Svensk</strong> Frötidning nr 4 juni 20067
tillsammans med bra såteknik geren uppkomst på 90-95 procent. Eftersomman inte vill ha mer än runt25 plantor per kvadratmeter på vårenär utsädesmängden så låg som30-35 frön per kvadratmeter. Visst,vi vet också att utsädesmängdenskall vara låg för bästa tillväxt påhösten och bästa övervintring. MenJens Paulsen <strong>har</strong> nått ett steg längre.– Det ska gå att få ned två händermellan plantorna, säger Jens.Det ger för det första kraftigaplantor med hög skördepotential.Tro det eller ej, men i börjanpå maj var plantorna 3-4 cm tjockavid markytan. Det ger också plantorsom bättre står emot angrepp10 körningar med sprutan…av både kransmögel och torröta(Phoma). Det glesa beståndet gör attman får ner solljus mellan plantorna.Det ger en imponerande förgrening,ända nerifrån botten på beståndet.Det ska vara hybridVår erfarenhet är att i södra Skåneär skillnaden mellan hybrid- och linjesortbara några procentenheter tillhybridens fördel. Detsamma gällertroligen i norra Tyskland. Ändå ärvalet av en hybrid en självklarhet förJens Paulsen. På <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong> odlasSW Calypso. Det är hybridens godaskjutkraft och snabba hösttillväxtsom fäller avgörandet.Calypso betas med metoconazol,Minst 8 och ibland hela 10 körningar med sprutan blir det för att fullfölja växtskyddsmodellenpå <strong>Gut</strong> <strong>Harzhof</strong>.PÅ HÖSTEN:1. Ogräsbekämpning med Nimbus före uppkomst.2. Ogräsbekämpning vid behov med Focus Ultra mot spillsäd.3. Insektsbekämpning med pyretroid mot rapsjordloppa.4. Svampbekämpning vid 4-6 örtblad med Caramba (kallas Juventus i svenska försök).5. Svampbekämpning ytterligare en gång sker med Caramba i oktober om kraftigtillväxt under hösten. Förutom en bra svampeffekt fås en stjälkförkortning positiv förövervintringen.PÅ VÅREN:6. Insektsbekämpning i samband med att rapsen sträcker på sig för att bekämparapsviveln. Viveln åter gångar i stjälkarna och ger inkörsport för svampangrepp.7. Insektsbekämpning av rapsbaggarna i samband med knoppningen.8. Svampbekämpning med Caramba när rapen börjar växa i första hand förtillväxtreglering.9. Svampbekämpning med Caramba två veckor senare.10. Svampbekämpning görs avslutningsvis i blomningen då bomullsmögel bekämpasmed hjälp av Cantus, ett nytt medel som nu även är registrerat i Danmark.Foto: Jens Blomquistdet medel som ingår i Juventus ochCaramba. Det ger ett första skyddmot phomaangrepp, en allvarlig patogeni Tyskland och allt vanligareäven i svensk oljeväxtodling.Ingen svamp eller insektSka man ha en medelskörd på 4,5<strong>ton</strong> per hektar så kan man inte chansapå att det blir ett år med lågtsvamptryck. Enligt försöken lönarsig inte svampbekämpningen varjeår vare sig i Sverige eller i Tyskland.Men då angreppet slår till blir detstora skördeförluster. Jens Paulsentvekar inte utan lägger upp ett rejältprogram för att lotsa rapsen framtill hög skörd. På hösten inleds medtre till fem bekämpningar. På vårenfortsätter sprutan sin dans överhöstrapsfälten med ytterligare femkörningar. Det ger upp till tio överfartermed sprutan. Sedan ska givetvisgödningen också ut i tillräckligmängd. Normalt läggs inget kvävepå hösten men väl svavel.På våren ges kväve i tre givor påsammanlagt ca 190 kilo kväve perhektar. 50 kilo svavel läggs vid denförsta kvävegivan. Borgödsling skerbåde höst och vår.Fysiologi framför kemiMan kan inte låta bli att tycka attdet är ett tufft gödslings- och bekämpningsprogramsom genomförsi rapsen och Jens tillstår att det ären dyr gröda att odla. Men det helabetalar sig med höga skördar ochtack vare högt pris och höga intäkter.Mer än en gång be<strong>ton</strong>ar Jens attdet viktigaste är att få fram storaplantor. Detta åstadkoms inte medCaramba eller Cantus och inte ensmed höga kvävegivor.– Utan konkurrens är det viktigasteatt med hjälp av bästa strukturoch ett glest plantbestånd få framkraftiga plantor. Misslyckas vi meddet så kan vi aldrig kompenseramed kväve eller bekämpningsmedel,slår Jens Paulsen fast.Det är viktiga slutord från en av norraEuropas skickligaste höstraps odlare. v8<strong>Svensk</strong> Frötidning nr 4 juni 2006