Underlag till SKB:s ansökan om artskyddsdispens, SKB P-11-04 ...
Underlag till SKB:s ansökan om artskyddsdispens, SKB P-11-04 ...
Underlag till SKB:s ansökan om artskyddsdispens, SKB P-11-04 ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
P-<strong>11</strong>-<strong>04</strong><strong>Underlag</strong> <strong>till</strong> <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong> dispensenligt artskyddsförordningenSlutförvar för använt kärnbränsle i ForsmarkSvensk Kärnbränslehantering ABFebruari 20<strong>11</strong>Svensk Kärnbränslehantering ABSwedish Nuclear Fueland Waste Management CoBox 250, SE-101 24 StockholmPhone +46 8 459 84 00
ISSN 1651-4416<strong>SKB</strong> P-<strong>11</strong>-<strong>04</strong><strong>Underlag</strong> <strong>till</strong> <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong> dispensenligt artskyddsförordningenSlutförvar för använt kärnbränsle i ForsmarkSvensk Kärnbränslehantering ABFebruari 20<strong>11</strong>En pdf-version av rapporten kan laddas ner från www.skb.se.
Förord<strong>Underlag</strong> <strong>till</strong> <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong> dispens enligt artskyddsförordningen är upprättat av Svensk KärnbränslehanteringAB (<strong>SKB</strong>). Ansvarig för underlaget är Erik Setzman. Handläggare för framtagande avunderlaget har varit Mikael Gontier (<strong>SKB</strong>), Per Collinder (Ekologigruppen AB), Kent Werner(Emptec) och Peter Ridderstolpe (WRS Uppsala AB).3
Sammanfattning<strong>SKB</strong> har valt Forsmark i Östhammars k<strong>om</strong>mun s<strong>om</strong> plats för slutförvaret för använt kärnbränsle.Forsmark är ett <strong>om</strong>råde med stor artriked<strong>om</strong>, framför allt knuten <strong>till</strong> <strong>om</strong>rådets våtmarker. Deviktigaste miljöerna ur naturvärdessynpunkt är rikkärren och kalkgölarna. Den ur naturvårdssynpunktviktigaste växtarten är gulyxne, s<strong>om</strong> i undersöknings<strong>om</strong>rådet återfinns på fyra lokaler av cirka 100i Sverige. Vad gäller faunan är förek<strong>om</strong>sten av gölgroda det viktigaste enskilda värdet. Gölgrodanfinns i Sverige endast i kust<strong>om</strong>rådet i norra Uppland och är beroende av de öppna gölar s<strong>om</strong> ständigtnybildas när landet sakta höjer sig ur havet. Rikkärren och gölarna är viktiga även för andra artgrupper,sås<strong>om</strong> landsnäckor, trollsländor och mossor.Etableringen av slutförvarets ovanmarksanläggning innebär att ett cirka sju hektar stort <strong>om</strong>rådebehöver fyllas ut med massor. In<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde finns tre gölar med stora naturvärden. Två av dessak<strong>om</strong>mer att fyllas igen helt och en <strong>till</strong> hälften.Den planerade verksamheten innebär också att grundvatten från slutförvarsanläggningen behöverledas bort. Därmed riskerar grundvattenytan att sänkas eller få ändrad flödesriktning i ett <strong>om</strong>råde påungefär 500 hektar.I <strong>om</strong>rådet förek<strong>om</strong>mer många arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt artskyddsförordningen. <strong>SKB</strong> gör bedömningenatt de effekter och konsekvenser s<strong>om</strong> den planerade verksamheten kan innebära för ett antalskyddade arter kräver dispens från artskyddsförordningen.<strong>SKB</strong> har arbetat utifrån utgångspunkten att dispens behövs för skyddade arter s<strong>om</strong> påverkas så attåtgärder krävs för att bevarandestatusen för arten inte ska påverkas negativt, samt för skyddade arters<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att påverkas i liten <strong>om</strong>fattning och har en gynnsam bevarandestatus.Däremot behövs ingen dispens för skyddade arter s<strong>om</strong> inte påverkas av den planerade verksamheten.<strong>SKB</strong> söker dispens för de skyddade arterna gölgroda och orkidén gulyxne samt större vattensalamander.Dessa tre arter bedöms kunna påverkas av utbyggnaden av slutförvaret på ett sådant sätt att åtgärderbehövs för att säkerställa att upprätthållande av en gynnsam bevarandestatus för dessa arter inte påverkasnegativt.För gölgrodan krävs dispens då livsmiljöer för gölgrodan k<strong>om</strong>mer att förstöras. Vidare krävs ocksådispens för att i samband med utfyllnaden av befintliga gölar kunna fånga och därmed rädda individer.Slutligen riskerar gölar med förek<strong>om</strong>st av gölgroda att påverkas av en grundvattensänkning. Förgulyxne och större vattensalamander bedömer <strong>SKB</strong> att dispens kan behövas då individer av båda arternaindirekt kan skadas av en grundvattensänkning.<strong>SKB</strong> söker också dispens för andra skyddade arter s<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att påverkas av den planeradeverk samheten men för vilka inga specifika åtgärder planeras. För dessa arter bedöms inte den planeradeverksamheten påverka den lokala bevarandestatusen. Det beror på att dessa arter påverkas i liten<strong>om</strong> fattning, att de har en gynnsam bevarandestatus och att de finns i täta populationer in<strong>om</strong> och runt<strong>om</strong>rådet. Dessa arter är: 5
För gölgroda, gulyxne och större vattensalamander planeras följande åtgärder:1. Anläggning av fyra nya grodgölar i god tid före igenfyllnad av de gölar s<strong>om</strong> påverkas av utfyllnad.De nya gölarna k<strong>om</strong>mer att medverka <strong>till</strong> att populationerna i <strong>om</strong>rådet av både gölgroda ochstörre vattensalamander säkerställs. medför att miljöernas ekologiska kontinuitet, och därmed förutsättningar för gölgroda och störrevattensalamander, säkerställs i dessa gölar. Det medför också att livsmiljö för gulyxne säkerställs.En ytterligare konsekvens är att arterna käppkrokmossa och brudsporre undgår att skadas samt att enrad andra skyddade arter s<strong>om</strong> är knutna <strong>till</strong> dessa miljöer gynnas.Utöver ovannämnda åtgärder planeras andra insatser s<strong>om</strong> också bidrar <strong>till</strong> att begränsa konsekvenserför skyddade arter i <strong>om</strong>rådet. Under uppförande och drift av slutförvarsanläggningen k<strong>om</strong>mer bergetatt tätas gen<strong>om</strong> injektering i syfte att minska inläckage av grundvatten <strong>till</strong> slutförvarets bergutrymmen.Det innebär att påverkan på grundvattennivåerna och konsekvenser för våtmarker i viss mån kanbegränsas. Vidare planerar <strong>SKB</strong> att ta fram en skötselplan för <strong>SKB</strong>:s mark i Forsmark s<strong>om</strong> innefattarnaturvårdsinsatser.En noggrann utredning <strong>om</strong> förutsättningarna för ovanstående åtgärder har gen<strong>om</strong>förts. Möjligheternaatt skapa nya gölar har i andra sammanhang provats med goda resultat i Gårdskärs<strong>om</strong>rådet. Konstgjordinfiltration av grundvatten är beprövad teknik men har inte tidigare använts för att bibehålla grundvattennivåer i rikkärr och ytvattennivåer i kalkgölar. Därför avser <strong>SKB</strong> att testa de tekniska aspekternaav metoden gen<strong>om</strong> ett tidsmässigt avgränsat pilotförsök vid en våtmark i Forsmark, i god tid innannågon påverkan på grundvattennivåerna k<strong>om</strong>mer att ske. Pilotförsöket k<strong>om</strong>mer att ge <strong>SKB</strong> praktiskaerfarenheter inför eventuell <strong>till</strong>försel av vatten <strong>till</strong> en eller flera våtmarker under slutförvarsanläggningensuppförande- och/eller driftskede.För att veta <strong>om</strong> och när ett system för konstgjord infiltration behövs måste grundvattennivåerna följasupp. Mätningar av normala (opåverkade) grundvattenytenivåer sker redan i dag och k<strong>om</strong>mer att k<strong>om</strong>pletterasmed mätningar i ett referens<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> inte k<strong>om</strong>mer att påverkas av slutförvarsanläggningen.Om grundvattennivåerna mellan Forsmark och referens<strong>om</strong>rådet börjar skilja sig på ett onaturligt sättk<strong>om</strong>mer infiltrationsåtgärder att vidtas.Sammantaget bedöms det s<strong>om</strong> tekniskt och ekologiskt gen<strong>om</strong>förbart att bevara populationerna avde i artskyddsförordningen upptagna arterna gen<strong>om</strong> de åtgärder s<strong>om</strong> föreslås. Därmed bedöms inteupprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus för skyddade arter i <strong>om</strong>rådet påverkas negativt avden planerade verksamheten.6
Innehåll1 Introduktion 92 Projektet och lokaliseringen <strong>11</strong>2.1 Verksamhetsbeskrivning <strong>11</strong>2.2 Val av plats och läge 123 Område och skyddade arter 153.1 Område s<strong>om</strong> påverkas av ovanmarksanläggningar 153.2 Område s<strong>om</strong> kan påverkas av grundvattensänkning 173.3 Områdets framtida utveckling 203.4 Skyddade arter i <strong>om</strong>rådet 203.4.1 Skydd enligt 4 § artskyddsförordningen 213.4.2 Skydd enligt 6 § artskyddsförordningen 223.4.3 Skydd enligt 7 § artskyddsförordningen 223.4.4 Skydd enligt 8 § artskyddsförordningen 224 Verksamhetens påverkan på miljöer <strong>om</strong> planerade skyddsåtgärderinte vidtas 254.1 Drift<strong>om</strong>rådet – Läget Söderviken 254.2 Bortledande av grundvatten från slutförvarsanlägginingen 264.2.1 Hydrogeologiska och hydrologiska effekter 264.2.2 Konsekvenser för arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt artskyddsförordningen 284.3 Övriga störningar 305 Förväntade konsekvenser för skyddade arter <strong>om</strong> planerade åtgärderinte vidtas 315.1 Bakgrund <strong>till</strong> bedömningar 315.2 Arter skyddade enligt 4 § i artskyddsförordningen 325.2.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkas 335.2.2 Arter utan risk för påverkan 365.3 Arter skyddade enligt 6 § i artskyddsförordningen 365.3.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkas 365.3.2 Arter utan risk för påverkan 375.4 Arter skyddade enligt 7 § i artskyddsförordningen 375.4.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkas 375.4.2 Arter utan risk för påverkan 385.5 Arter skyddade enligt 8 § artskyddsförordningen 385.5.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkas 395.5.2 Arter utan risk för påverkan 406 Planerade åtgärder för bevarande av ekologisk kontinuitet 416.1 Fokusarter för åtgärder 416.1.1 Gölgroda 416.1.2 Större vattensalamander 416.1.3 Gulyxne 416.2 Tätning av slutförvarsanläggningens undermarksdelar 42 6.3.1 Omfattning och ambition för skapande av nya gölar 426.3.2 Principer för skapande av nya gölar 436.3.3 Skötsel 446.3.4 Skyddsåtgärder för göl 13b 45 6.4 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärr 456.4.1 Bakgrund och syfte 456.4.2 Förutsättningar för vatten<strong>till</strong>försel 466.4.3 System för vatten<strong>till</strong>försel 476.4.4 Vatten<strong>till</strong>förselns förväntade effekter 477
6.4.5 Förslag på gen<strong>om</strong>förande och tidplan 496.4.6 Pilotstudie 496.5 Skötsel av <strong>SKB</strong>:s mark i Forsmark 496.6 Uppföljning och kontrollprogram 50 6.6.2 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarker 517 Förväntade konsekvenser med planerade åtgärder 538 Övriga formella krav 558.1 Formella krav för skapande av nya gölar för gölgrodan 558.2 Formella krav för vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarker 559 Referenser 57Bilaga 1 Platsbeskrivning för nya gölar 59Bilaga 2 MIKE SHE-beräknade tidsserier på våtmarkernas vattenbehov 63Bilaga 3 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärr 65Bilaga 4 Effekter av vatten<strong>till</strong>försel på grundvattenytans nivå 75Bilaga 5 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarker: Uppföljning och kontrollprogram 858
1 Introduktion<strong>SKB</strong> k<strong>om</strong>mer att lämna in ansökningar <strong>om</strong> <strong>till</strong>stånd och <strong>till</strong>åtlighet enligt miljöbalken och enligt kärntekniklagenatt få uppföra och driva en slutförvarsanläggning för använt kärnbränsle i Forsmark. I slutförvarsanläggningenska använt kärnbränsle från de svenska kärnkraftverken placeras i syfte att skyddamänniskors hälsa och miljön mot skadlig verkan från joniserande strålning. Uppförande och drift avslut förvarsanläggningen i Forsmark k<strong>om</strong>mer att ge påverkan, effekter och konsekvenser för naturmiljön.Ianspråktagandet av mark vid uppförande av anläggningen samt påverkan på grundvattennivån <strong>till</strong> följdav grundvattenbortledning bedöms innebära negativa konsekvenser för arter upptagna i artskyddsförordningen.Den planerade verksamheten kräver därmed dispens från artskyddsförordningen (SFS 2007:845).Syftet med detta dokument är att ge ett underlag för en <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong> dispens enligt 14 § artskyddsförordningenfrån förbuden i 4, 6, 7 och 8 §§ artskyddsförordningen. En utgångspunkt för dispens<strong>ansökan</strong>är att den planerade verksamheten bedöms ha ett sådant ”allt överskuggande allmänintresse”s<strong>om</strong> föreskrivs i 14 § artskyddsförordningen.I dokumentet redovisas påverkan, effekter och konsekvenser av den planerade verksamheten på arterupptagna i artskyddsförordningen. Effekterna på skyddade arter kan delas in i två kategorier: Direkta effekter på skyddade arter och deras livsmiljöer gen<strong>om</strong> ianspråktagande av mark. Indirekta effekter på skyddade arter och deras livsmiljöer i samband med bortledning av grundvattenoch påverkan på grundvattennivåer.Dokumentet innehåller också en beskrivning av de åtgärder s<strong>om</strong> planeras för att förebygga, begränsasamt k<strong>om</strong>pensera för de effekter och konsekvenser s<strong>om</strong> verksamheten kan k<strong>om</strong>ma att ge upphov <strong>till</strong>.Gen<strong>om</strong> att ansöka <strong>om</strong> dispens enligt 14 § artskyddsförordningen i separat ordning från <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong><strong>till</strong>stånd enligt 9 och <strong>11</strong> kapitlen miljöbalken, avser <strong>SKB</strong> att säkerställa att föreslagna åtgärder skakunna planeras och gen<strong>om</strong>föras i god tid innan påverkan på skyddade arter inträffar och därmed se<strong>till</strong> att arternas bevarandestatus inte påverkas negativt av den planerade verksamheten.Dispens<strong>ansökan</strong> <strong>om</strong>fattar endast de arter i artskyddsförordningen (liks<strong>om</strong> livsmiljöerna för dessas arternär dessa skyddas av förordningen) s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer in<strong>om</strong> påverkans<strong>om</strong>rådet för <strong>SKB</strong>:s planeradeverksamhet i Forsmark.9
2 Projektet och lokaliseringen2.1 Verksamhetsbeskrivning<strong>SKB</strong> k<strong>om</strong>mer under våren 20<strong>11</strong> att ansöka <strong>om</strong> att få uppföra, driva och försluta slutförvarsanläggningenför använt kärnbränsle i Forsmark, Östhammars k<strong>om</strong>mun, se figur 2-1. Anläggningen bestårav en ovanmarksdel och undermarksdel. Ovanmarksdelen består av ett drift<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> samlaranläggningens centrala funktioner ovan mark. I anslutning <strong>till</strong> drift<strong>om</strong>rådet k<strong>om</strong>mer ett bergupplagsamt anläggningar för vattenrening att etableras.Undermarksdelen består av ett central<strong>om</strong>råde samt ett system av transporttunnlar, stamtunnlar och deponeringstunnlar.Undermarksdelen för ett fullt utbyggt förvar visas i figur 2-2. Ovan- och undermarksdelarnaförbinds med schakt för ventilation, persontransporter och berghiss (skipschakt) samt med enspiralformad ramp för fordonstransporter. Ytterligare två schakt med ventilationsstationer planeras.Uppförandet av slutförvarsanläggningens ovanmarksdel innebär att mark tas i anspråk för etableringav drift<strong>om</strong>rådet, bergupplaget och ventilationsstationer. Inläckande grundvatten k<strong>om</strong>mer att ledasbort från förvarets undermarksdelar, vilket k<strong>om</strong>mer att påverka grundvattennivåerna i <strong>om</strong>rådet.Figur 2-1. Slutförvarets totala utbredning. Undersöknings<strong>om</strong>rådet avser det <strong>om</strong>råde där inventeringar avnaturvärden gjorts.<strong>11</strong>
Figur 2-2. Slutförvarsanläggningens ovanmarks- och undermarksdelar.2.2 Val av plats och lägePlaceringen och utformningen av slutförvarsanläggningen i Forsmark bygger i grunden på att allaanläggningsdelar under jord ska inrymmas in<strong>om</strong> den så kallade tektoniska lins s<strong>om</strong> finns sydost<strong>om</strong> kärnkraftverket. Bergförhållandena in<strong>om</strong> linsen är gynnsamma, <strong>till</strong> skillnad från i <strong>om</strong>givningendär berggrunden <strong>till</strong> delar är starkt deformerad. Andra utgångspunkter har varit att ovanmarksanläggningarnaska kunna placeras på industrimark för att begränsa miljökonsekvenserna, samt attslutförvarets ovanmarks- och undermarksdelar ska kunna förbindas på ett rationellt sätt, med rampoch schakt.Dessa utgångspunkter har lett fram <strong>till</strong> att ovanmarksdelarna bör samlas in<strong>om</strong> ett drift<strong>om</strong>råde på södradelen av industri<strong>om</strong>rådet i Forsmark. Där har olika lägen för drift<strong>om</strong>rådet övervägts, se figur 2-3.De tre lägen s<strong>om</strong> bedömdes möjliga benämns i figuren Barackbyn, Kanalen och Söderviken.Plats undersökningen mellan åren 2002 och 2007 gav successivt underlag för att välja den platss<strong>om</strong> benämns Söderviken. Figur 2-4 visar planerad utformning av anläggningarna på denna plats.Förutsättningarna att <strong>till</strong>godose kraven på långsiktig säkerhet bedömdes likvärdiga för de alternativalägena för drift<strong>om</strong>rådet, efters<strong>om</strong> de bygger på i huvudsak samma layout för själva förvaret. Huvudmotivetför att överväga olika lägen var att den övre delen av berggrunden (ner <strong>till</strong> s<strong>om</strong> mest cirka 200 m)visade sig vara lokalt kraftigt vattenförande, vilket kan k<strong>om</strong>plicera byggandet av schakt och ramp avsevärt.Mäktigheten av detta vattenförande parti minskar mot norr och nordost. Undersökningarna visadepå gynnsamma och jämförbara förhållanden för lägena Kanalen och Söderviken i detta avseende,men avgörande nackdelar för Barackbyn på grund av större mäktighet på den vattenförande zonen.Bergförhållandena på större djup bedömdes tala <strong>till</strong> Södervikens fördel, efters<strong>om</strong> driftanläggningarnapå förvarsnivå där kunde placeras mera gynnsamt i förhållande <strong>till</strong> tolkade deformationszoner.Det gällde dels en möjlig risk för hydraulisk påverkan från den närbelägna kylvattenkanalen, delssvårbedömda farhågor för ömsesidiga störningar <strong>till</strong> följd av närheten <strong>till</strong> kärnkraftverket och desskringfunktioner. Söderviken däremot nyttjar befintlig infrastruktur på ett bra sätt, samtidigt s<strong>om</strong>slutförvarsanläggningens och kärnkraftverkets verksamheter kan hållas åtskilda och utvecklasoberoende av varandra.12
Den sammanvägda bedömningen av förutsättningar ovan och under mark var att Söderviken är detmest fördelaktiga läget med avseende på funktion och gen<strong>om</strong>förande, vilket motiverade <strong>SKB</strong>:s valav Söderviken.Slutförvarsanläggningens placering och utformning står i överensstämmelse med gällande plan-Forsmarks kärnkraftverk anges s<strong>om</strong> potentiellt gynnsamt för uppförandet av ett slutförvar för använtkärnbränsle. Vidare medges i detaljplanen för <strong>om</strong>rådet möjlighet att uppföra en slutförvars anläggning.Området är utpekat s<strong>om</strong> riksintresse för slutförvaring av använt kärnbränsle.Figur 2-3. Karta med de övervägda lägena för drift<strong>om</strong>rådet ovan mark (Barackbyn, Kanalen och Söderviken).13
Figur 2-4. Fot<strong>om</strong>ontage av ovanmarksanläggningen vid Söderviken.14
3 Område och skyddade arter3.1 Område s<strong>om</strong> påverkas av ovanmarksanläggningarfigur 3-1) utgörs huvudsakligen av rikkärrsmiljöer och gölar. Två av gölarna s<strong>om</strong> berörs av drift<strong>om</strong>rådetbedöms vara av nationellt värde, klass 1 (objekt 12 och 13a). Denna bedömning grundar sigframför allt på förek<strong>om</strong>sten av gölgroda. Gölgrodan är upptagen s<strong>om</strong> sårbar (VU) i Artdatabankensrödlista och finns i Sverige bara utmed den norra delen av Upplandskusten. Miljöerna söder <strong>om</strong>Forsmarks kärnkraftverk utgör således en viktig del av gölgrodans totala livsmiljö i landet. Dockligger de gölar s<strong>om</strong> ska fyllas igen inte centralt i <strong>om</strong>rådet och bedöms inte <strong>till</strong>höra de bästa gölarna.En liten sjö benämnd Tjärnpussen har klassats s<strong>om</strong> naturvärde av klass 3 (k<strong>om</strong>munalt värde). <strong>SKB</strong>planerar att använda Tjärnpussen s<strong>om</strong> ett sista steg i reningen av lakvattnet från bergupplaget. Tjärnpussenreglerades i samband med byggandet av kärnkraftverket. Den hyser inte gölgroda men tvåtrollslände arter, s<strong>om</strong> är upptagna i art- och habitatdirektivets bilaga 4 och därmed är skyddade enligtartskyddsförordningen, har observerats där. I anslutning <strong>till</strong> den östra ventilationsstationen finns envåtmark s<strong>om</strong> bedöms vara av nationellt värde (klass 1).Gölar med gölgrodorGölarna s<strong>om</strong> skall fyllas igen ligger inte centralt i gölgrodornas förek<strong>om</strong>st<strong>om</strong>råde i Forsmark ochbedöms därför ur spridningssynpunkt inte vara de viktigaste i <strong>om</strong>rådet. Göl nummer 12 är i sig enbra miljö med reproduktion konstaterad. Spridningsmöjligheterna från denna göl är dock begränsadeav kylvattenkanalen och kärnkraftverket i norr.Figur 3-1. Naturvärden s<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att påverkas av ianspråktagande av mark i samband meduppförande av slutförvarsanläggningen i Forsmark. Ovanmarksanläggningar förläggs in<strong>om</strong> <strong>om</strong>råden medstreckad svart linje. Ventilationsstationer betecknas med stjärnor. De vatten<strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> ska fyllas igen viduppförandet av drift<strong>om</strong>rådet benämns 12, 13a, 13b och 36 (13b ska endast delvis fyllas igen).15
Därför bedöms inte hela populationen riskeras av att dessa två gölar fylls igen, men en tydlig populationsminskningär att vänta <strong>om</strong> inga åtgärder vidtas. Utöver de två nämnda k<strong>om</strong>mer ytterligare engöl att delvis fyllas igen (objekt 13b) men i denna har gölgroda inte observerats.De tre gölar s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att fyllas benämns norra-, mellersta- och södra gölen och beskrivs nedan.Den norra gölen (12) har ett litet avrinnings<strong>om</strong>råde och är väl avskild från havet av morän ochberg ryggar s<strong>om</strong> ingenstans är lägre än cirka 2 m över havet. I gölens nordöstra kant har ett djuptdike grävts gen<strong>om</strong> moränryggen ut mot havet. Vattengången i detta dike ligger några decimeteröver normal vattenyta i gölen vilket innebär att gölen står i kontakt med havet vid högvatten. Igölen reproducerar gölgrodan sig. En negativ faktor är att det finns storspigg i gölen. Troligen kanbeståndet variera beroende på årsmån (naturlig variation mellan år, <strong>till</strong> exempel beroende på olikatemperaturbetingelser och andra väderleksberoende faktorer). Gölen är mycket grund och bedöms<strong>till</strong> större delen ha fast botten.Den mellersta gölen (13a) är förbunden med den södra gölen (13b) med en smal midja med stöveldjuptvatten (se figur 3-2). I midjan växer vass delvis utbildade s<strong>om</strong> flytmattor. I den södra gölensnordöstra del finns utloppet s<strong>om</strong> avbördar vattnet från båda gölarna ut i havet. Den södra gölenmottar i sin tur vatten från cirka 40 hektar kärr- och skogsmark / Ridderstolpe och Stråe 2010/.Gölarna 13a och 13b är betydligt större och djupare än den norra gölen och är inte så väl isolerade frånhavet s<strong>om</strong> denna. Den mellersta gölen har vid högvatten kontakt med havet i två lågpunkter, dels vidutloppet i norr, dels strax norr <strong>om</strong> ”midjan” på den plats där fyllnadsmassor har lagts upp. Den södragölen har förut<strong>om</strong> midjan mot den norra gölen en lågpunkt mot havet i form av ett dike s<strong>om</strong> är grävtgen<strong>om</strong> en bred moränrygg i den sydöstra delen. Dikets vattengång är några decimeter över tröskeln frånden mellersta gölen. I 13a (mellersta gölen) finns abborre, mört, sarv, sutare och gädda och i 13b ett blandbeståndav mört, sarv och ruda. Då de båda sjöarna har förbindelse med varandra lär samtliga fiskarterfinnas i båda gölarna. Förek<strong>om</strong>sten av fisk minskar värdet för gölgroda. Gölgroda har observerats spela iden mellersta gölen men ingen reproduktion har kunnat konstateras. I den södra gölen, 13b, har gölgrodainte observerats men då gölarna har förbindelse med varandra kan gölgroda uppehålla sig i denna.Figur 3-2. Den mellersta gölen är förbunden med den Södra gölen via en grund midja med stöveldjuptvatten. I midjan växer vass delvis utbildade s<strong>om</strong> flytmattor (i bildens bortre del).16
3.2 Område s<strong>om</strong> kan påverkas av grundvattensänkningForsmarks<strong>om</strong>rådet är värdefullt ur naturvårdssynpunkt. Det beror på att flera olika ovanliga <strong>om</strong>ständighetersamverkar: Ovanstående förutsättningar finns <strong>om</strong>fattande och detaljerat beskrivet i en rad rapporter in<strong>om</strong> arbetetmed platsundersökningarna. Sammantaget är det i Sverige enbart i norra Uppland s<strong>om</strong> samtliga ovanståendenaturförutsättningar återfinns.Figur 3-3. Undersöknings<strong>om</strong>rådet (streckat) ingår i ett helhets<strong>om</strong>råde med likartade miljöer. Naturvärdenaär framför allt knutna <strong>till</strong> de kalkrika gölarna, rikkärren och kalkrika barrskogarna.17
Landhöjningen i k<strong>om</strong>bination med den flacka kusten, med sina små oregelbundna höjdskillnader,har bidragit <strong>till</strong> att nya havsvikar ständigt snörts av så att en succession av nya insjöar, gölar, kärroch strandängar bildats. Dessa olika naturtyper har ett högt värde för den biologiska mångfaldenoch är s<strong>om</strong> helhet mycket ovanliga, nationellt sett. Resultatet är ett <strong>om</strong>råde med en mycket storartriked<strong>om</strong>, framför allt knuten <strong>till</strong> <strong>om</strong>rådets våtmarker. De viktigaste miljöerna ur naturvärdessynpunktär rikkärren och kalkgölarna. Rikkärr är en ovanlig naturtyp och när de ligger samlade istor mängd in<strong>till</strong> varandra, s<strong>om</strong> i Forsmark, ges förutsättningar för en mängd ovanliga arter. Framförallt är floran ovanligt artrik med en stor bl<strong>om</strong>sterprakt av orkidéer och andra arter knutna <strong>till</strong> kalkrikafuktiga miljöer. Forsmarkskärren innehåller totalt över 50 arter s<strong>om</strong> är typiska för naturtypen. Denur naturvårds synpunkt viktigaste växtarten är gulyxne s<strong>om</strong> i undersöknings<strong>om</strong>rådet återfinns på fyralokaler av totalt cirka 100 lokaler i Sverige.Vad gäller faunan är förek<strong>om</strong>sten av gölgroda det viktigaste enskilda värdet. Gölgrodan finns i Sverigeendast i kust<strong>om</strong>rådet i norra Uppland och är beroende av de öppna gölar s<strong>om</strong> ständigt ny bildas närlandet sakta höjer sig ur havet. Rikkärren och gölarna är även viktiga för andra artgrupper, sås<strong>om</strong>land snäckor, trollsländor och mossor (se figur 3-4).Figur 3-4. Klassificeringen av naturvärden knutna <strong>till</strong> våtmarker in<strong>om</strong> undersöknings<strong>om</strong>rådet.18
utgöra ett av Uppsala läns bästa exempel på successiv avsnörning och utsötning av havsvikar, s<strong>om</strong>övergår <strong>till</strong> insjöar och våtmarker. Flera av dem innehåller kransalger s<strong>om</strong> bottenvegetation, av vilkanågra arter är hotade. Kransalgerna hör <strong>till</strong> de artgrupper s<strong>om</strong> konkurreras ut när näringsinnehålleti vattnet ökar, vilket ger dem status s<strong>om</strong> indikator för näringsbalansen i vattnet / Axelsson ochFollin 2000/. Sjöarna är även viktiga för fiskreproduktion och s<strong>om</strong> födosöks<strong>om</strong>råde för ett flertalfågelarter. Forsmarks<strong>om</strong>rådet är känt för att ha den tätaste havsörnsstammen i landet (Hellander B,blandskogarna är mycket kalkrika återfinns här framför allt många kalkgynnade, rödlistade marksvampar.Hela 28 rödlistade svamparter har hittats i <strong>om</strong>rådets skogsmarker.Figur 3-5. Naturvetenskapligt värdefulla skogar ligger tätt i undersöknings<strong>om</strong>rådet. Värdet är framför alltkopplat <strong>till</strong> förek<strong>om</strong>sten av rödlistade marksvampar knutna <strong>till</strong> den kalkhaltiga marken.19
3.3 Områdets framtida utvecklingUtvecklingen av undersöknings<strong>om</strong>rådet fram <strong>till</strong> år 2100 är <strong>till</strong> stor del densamma, oavsett <strong>om</strong> påverkanav grundvattensänkning från slutförvarsanläggningen k<strong>om</strong>mer <strong>till</strong> stånd eller inte. Undantaget är<strong>om</strong>rådet där ovanmarksanläggningen uppförs.Skogsmiljöer. Skogs<strong>om</strong>rådena i påverkans<strong>om</strong>rådet k<strong>om</strong>mer sannolikt att avyttras <strong>om</strong> förvaret inteuppförs i Forsmark och inriktningen för markanvändningen och skogens exploatering blir därmedosäkra. Tidigare fanns planer från den förra markägaren, Sveaskog, att avsätta Forsmark s<strong>om</strong> ekoparkpå grund av <strong>om</strong>rådets höga naturvärden. Om förvaret byggs planerar <strong>SKB</strong> att bedriva en naturvårdsinriktadskötsel i delar av skogarna. Därmed k<strong>om</strong>mer naturvärdena i skogen att öka framöver i taktmed att vissa skogspartier blir äldre och får en ökad andel död ved och andra strukturer s<strong>om</strong> hörgamla skogar <strong>till</strong>. En skillnad är dock att flera skogspartier k<strong>om</strong>mer att bli torrare, med en utvecklingmot något mer artfattiga växtsamhällen s<strong>om</strong> följd, på grund av den prognostiserade grundvattensänkningen.Den viktigaste parametern ur naturvårdssynpunkt är dock hur skogsbruket bedrivs.Våtmarker. Våtmarker gen<strong>om</strong>går en naturlig succession med en ökad igenväxning ju äldre de blir.Processen är dock långsam och med naturlig igenväxning hinner inte naturtypen förändras mycket<strong>till</strong> år 2100.Flera osäkerheter finns dock även i ett scenario där det inte uppförs någon slutförvarsanläggning i Forsmark.Rikkärr och andra myrar spås bli ännu torrare i södra Sverige under 2000-talet, särskilt i östra Götalandoch Svealand <strong>om</strong> utvecklingen fortsätter s<strong>om</strong> den har gjort under 1900-talet. Förutsägelsen baseras påhydrologiska simuleringar av olika klimat- och avrinningsmodeller, baserade på temperatur, nederbördoch evapotranspiration / Andréasson et al. 20<strong>04</strong>/. Den pågående igenväxningen av sydsvenska myrark<strong>om</strong>mer i så fall att accelerera och göra dem än mer beroende av skötsel för att bibehålla sin öppenhet.sker också troligen i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. Tät vass är negativt för många rikkärrsarter och kan varaett hot mot rikkärren i Forsmark s<strong>om</strong> gör att de kan mista stora naturvärden fram <strong>till</strong> 2100 även <strong>om</strong>slutförvarsanläggningen inte uppförs i Forsmark.Vid uppförande av slutförvarsanläggningen i Forsmark kan flera våtmarker bli torrare på grund avavsänkningen av grundvattenytan. Detta snabbar på den naturliga igenväxningen och kan leda <strong>till</strong>sämre förutsättningar för många rikkärrsarter. Det åtgärdsprogram s<strong>om</strong> föreslås k<strong>om</strong>mer att k<strong>om</strong>penseraför uttorkningen i flera av de värdefullaste våtmarkerna.Ytterligare en osäkerhetsfaktor är den globala uppvärmningen s<strong>om</strong> kan leda <strong>till</strong> höjt vattenståndi havet. Under tiden fram <strong>till</strong> jämförelseåret kan det medföra att strandlinjeförskjutningen minskareller blir negativ. SMHI redovisar stora osäkerheter i utvecklingen. I Mellansverige beräknas alltifrånen relativ landhöjning på 0,5 m de närmaste 100 åren, <strong>till</strong> en relativ höjning av havsytan med 0,5 m.En mindre snabb strandlinjeförskjutning leder <strong>till</strong> ingen eller mindre <strong>om</strong>fattande nybildning avöppna gölar och rikkärr. I ett sådant scenario kan befintliga rikkärr få ett högre värde. Det gäller ävenför de gölar där gölgroda finns. Om strandlinjeförskjutningen avtar bildas inga nya gölar, samtidigts<strong>om</strong> befintliga växer igen, och gölgrodornas habitat minskar då följaktligen.3.4 Skyddade arter i <strong>om</strong>rådetI detta underlag behandlas arter s<strong>om</strong> är upptagna i artskyddsförordningen. Förek<strong>om</strong>ster av rödlistadearter redovisas inte.In<strong>om</strong> undersöknings<strong>om</strong>rådet finns det ett antal arter s<strong>om</strong> finns upptagna i EU:s art- och habitatdirektiv.Skyddet är implementerat i svensk lag gen<strong>om</strong> artskyddsförordningen. Om tolkningen av artochhabitatdirektivet och nationell lag skulle skilja sig åt gäller de mest långtgående bestämmelserna.I artskyddsförordningen finns arter med någon form av särskilt skydd samlade. Olika arter har olika starktskydd beroende på vilken paragraf s<strong>om</strong> arten tas upp i. En art kan dessut<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>ma i flera paragraferoch <strong>om</strong>fattas av flera typer av skydd. De arter s<strong>om</strong> skyddas, räknas upp i en bilaga <strong>till</strong> artskyddsförord-<strong>om</strong>fattas av jaktlagstiftningen är med i artskyddsförordningen. Om ett projekt på olika sätt kan skada arters<strong>om</strong> är upptagna i artskyddsförordningen kan en dispens<strong>ansökan</strong> hos länsstyrelsen behövas.20
3.4.1 Skydd enligt 4 § artskyddsförordningenI tabell 3-1 redovisas arter s<strong>om</strong> skyddas enligt 4 § i artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> har påträffatsi undersöknings<strong>om</strong>rådet. De har ett strikt skydd överallt där de förek<strong>om</strong>mer. De finns redovisadeTabell 3-1. Arter skyddade enligt 4 § artskyddsförordningen, upptagna i bilaga 1 och s<strong>om</strong> påträffatsi undersöknings<strong>om</strong>rådet. B anger skydd in<strong>om</strong> Natura 2000-<strong>om</strong>råden och N anger strikt skydd.Vetenskapligt namn Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st Bilaga 1Eptesicus nilssoni Nordisk fladdermus Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet NLuttra luttra Utter Enstaka förek<strong>om</strong>st (vid SFR) B NLynx lynx Lo Enstaka förek<strong>om</strong>st B NMyotis daubentoni Vattenfladdermus Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet NRana arvalis Åkergroda Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet NRana lessonae Gölgroda Förek<strong>om</strong>mer i sju gölar i <strong>om</strong>rådet NTriturus cristatus Större vattensalamander Förek<strong>om</strong>mer i två gölar i <strong>om</strong>rådet NLeucorrhinia albifrons Pudrad kärrtrollslända Förek<strong>om</strong>mer i ett objekt (8) NLeucorrhinia pectoralis Citronfläckad kärrtrollslända Förek<strong>om</strong>mer vid flera sjöar NAlla vilda fåglar, ut<strong>om</strong> jaktbara fåglar s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattas av jaktlagen, är fridlysta enligt 4 § i artskydds-arter samt sådana arter s<strong>om</strong> uppvisar negativ trend prioriteras i skyddsarbetet”. Sådana arter s<strong>om</strong>förek<strong>om</strong>mer i undersöknings<strong>om</strong>rådet redovisas i tabell 3-2 .Tabell 3-2. Fågelarter prioriterade för skydd enligt 4 § i artskyddsförordningen s<strong>om</strong> påträffats iundersöknings<strong>om</strong>rådet. Alla arter ut<strong>om</strong> göktyta är markerade med B i artskyddsförordningensbilaga 1 och finns listade i fågeldirektivets bilaga 1. Göktyta är rödlistad.Vetenskapligt namn Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st Bilaga 1Chlidonias niger Svarttärna Tillfällig Bolundsfjärden BCygnus cygnus Sångsvan Har påträffats i <strong>om</strong>rådet BDendrocopus minor Mindre hackspett Fåtal förek<strong>om</strong>ster BDryocopus martius Spillkråka Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet BGrus grus Trana Har påträffats i <strong>om</strong>rådet BHaliaeetus albicilla Havsörn Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet BLanius collurio Törnskata Flertal förek<strong>om</strong>ster BPernis apivorus Bivråk En förek<strong>om</strong>st SV 37 BSterna caspia Skräntärna Enstaka förek<strong>om</strong>st BSterna chlidonia Fisktärna Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>råde BJynx torquilla Göktyta Flertal förek<strong>om</strong>ster –21
3.4.2 Skydd enligt 6 § artskyddsförordningenArter s<strong>om</strong> är fridlysta enligt 6 § i artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet redovisasi tabell 3-3. Paragrafen innebär ett skydd för arterna men inget skydd för livsmiljön i sig.Tabell 3-3. Arter i undersöknings<strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> är fridlysta enligt 6 § i artskyddsförordningen.Vetenskapligt namn Svenskt namn Förek<strong>om</strong>stVipera berus Huggorm Förek<strong>om</strong>mer troligenAnguis fragilis Kopparödla Förek<strong>om</strong>mer troligenLacerta vivipara Skogsödla Förek<strong>om</strong>mer troligenNatrix natrix Snok Förek<strong>om</strong>mer troligenRana temporaria Vanlig groda Förek<strong>om</strong>mer flerstädesBufo bufo Vanlig padda Förek<strong>om</strong>mer troligenTriturus vulgaris Mindre vattensalamander Förek<strong>om</strong>mer troligen3.4.3 Skydd enligt 7 § artskyddsförordningenVäxter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 7 § i artskyddsförordningen har så kallat strikt skydd och ska skyddasvarhelst de påträffas. De får inte avsiktligt plockas, samlas in, dras upp med rötterna eller förstörasi sitt naturliga utbrednings<strong>om</strong>råde. Förbudet gäller alla stadier i växtens biologiska cykel. Växterskyddade enligt 7 § i artskyddsförordningen s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer i Forsmark redovisas i tabell 3-4.Tabell 3-4. Arter skyddade enligt 7 § i artskyddsförordningen, upptagna i bilaga 1 och s<strong>om</strong> påträffatsi undersöknings<strong>om</strong>rådet. B anger skydd in<strong>om</strong> Natura 2000-<strong>om</strong>råden och N anger strikt skydd.Vetenskapligt namn Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st Bilaga 1Liparis loeseli Gulyxne Fyra förek<strong>om</strong>ster N BCypripedium calceolus Guckusko En förek<strong>om</strong>st N B3.4.4 Skydd enligt 8 § artskyddsförordningenVäxter skyddade enligt 8 § i artskyddsförordningen s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer i Forsmark redovisas i tabell 3-5.Dessa arter får inte skadas, direkt eller indirekt. Livsmiljöerna är dock inte skyddade. Exempel påorkidéer s<strong>om</strong> växer i <strong>om</strong>rådet visas i figur 3-6 och 3-7.Tabell 3-5. Arter i undersöknings<strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> är fridlysta enligt 8 § i artskyddsförordningen.Vetenskapligt namn Svenskt namn Förek<strong>om</strong>stGymnadenia conopsea Brudsporre En våtmarkOphrys insectifera Flugbl<strong>om</strong>ster En förek<strong>om</strong>stLiparis loeseli Gulyxne Fyra förek<strong>om</strong>sterCypripedium calceolus Guckusko En förek<strong>om</strong>stPlatanthera chlorantha Grönvit nattviol AllmänDactylorhiza maculata Jungfru Marie nycklar AllmänEpipactis palustris Kärrknipprot Ej ovanligtPlatantera bifolia Nattviol AllmänNeottioa nidus avis Nästrot AllmänEpipactis helleborine Skogsknipprot AllmänDactylorhiza fuchsii Skogsnycklar AllmänListera ovata Tvåblad AllmänDactylorhiza incarnata Ängsnycklar AllmänHuperzia selago Lopplummer AllmänLycopodium annotinum Revlummer AllmänSelaginella selagionoides Dvärglummer Fem våtmarkerHamatocaulis vernicosa Käppkrokmossa En förek<strong>om</strong>st22
Figur 3-6. Ängsnycklar är allmän i Forsmarks<strong>om</strong>rådet.Figur 3-7. Kärrknipproten hör <strong>till</strong> de många fridlysta arterna i Forsmark.23
4 Verksamhetens påverkan på miljöer <strong>om</strong> planeradeskyddsåtgärder inte vidtas4.1 Drift<strong>om</strong>rådet – Läget SödervikenVid drift<strong>om</strong>rådet fylls två gölar igen helt med sprängsten, den norra gölen (12) och den mellerstagölen (13a). Ytterligare en göl, den södra gölen (13b), fylls igen <strong>till</strong> ungefär hälften fram <strong>till</strong> drift<strong>om</strong>rådetsytterkant (se figur 4-1). Gölarna beskrivs i avsnitt 3.1. Gölarnas största värde är förek<strong>om</strong>stav gölgroda. Inget naturvärde blir kvar in<strong>om</strong> drift<strong>om</strong>rådet.Figur 4-1. Lokalisering av det planerade drift<strong>om</strong>rådet (röda ramen) för slutförvarsanläggningen in<strong>till</strong>Söderviken och gölar s<strong>om</strong> helt eller delvis fylls igen.25
4.2 Bortledande av grundvatten från slutförvarsanlägginingen4.2.1 Hydrogeologiska och hydrologiska effekterDet grundvatten s<strong>om</strong> läcker in <strong>till</strong> slutförvarsanläggningens undermarksdelar k<strong>om</strong>mer att pumpas upp<strong>till</strong> markytan och därefter ledas <strong>till</strong> recipient. Enligt <strong>11</strong> kapitlet 2 § i miljöbalken utgör bortledande avgrundvatten och utförande av anläggningar för detta <strong>till</strong>ståndspliktig vattenverksamhet. <strong>SKB</strong> k<strong>om</strong>meratt lämna in <strong>ansökan</strong> <strong>om</strong> sådant <strong>till</strong>stånd hos miljöd<strong>om</strong>stolen. Detta avsnitt ger en kortfattad beskrivningav grundvattenbortledningens bedömda effekter på de hydrogeologiska (grundvattennivå) och hydrologiska(ytvattennivå) förhållandena i slutförvarsanläggningens <strong>om</strong>givningar. För ytterligare detaljer, se/ Mårtensson och Gustafsson 2010/.Prognoser utförs av bland annat inläckaget av grundvatten <strong>till</strong> slutförvarsanläggningen, samt avgrundvattenbortledningens effekter på grundvattnets tryck i berget, grundvattenytans nivå, ytvattennivåeroch flöden samt vattenbalanser för olika del<strong>om</strong>råden. Prognoserna baseras på platsspecifikadata och de konceptuella och numeriska flödesmodeller s<strong>om</strong> beskriver de hydrogeologiska ochI detta sammanhang används främst modellprognoser s<strong>om</strong> görs med modellverktyget MIKE SHE.Resultat från andra beräkningsmodeller (analytiska lösningar samt modellverktyget DarcyTools)samt erfarenheter från andra, liknande undermarksanläggningar används för att kontrollera att deprognoser s<strong>om</strong> görs med MIKE SHE kan ses s<strong>om</strong> rimliga.Grundvattenbortledningen k<strong>om</strong>mer att orsaka en sänkning av grundvattentrycket längs struktureri berget. Flackt orienterade sprickzoner finns i de övre ungefär 150 m av berget och de kan ha höghorisontell vattengen<strong>om</strong>släpplighet. I <strong>om</strong>råden där berget även innehåller brantstående sprickzonermed hög vattengen<strong>om</strong>släpplighet, och där sådana sprickzoner är i kontakt med de ovanliggandejordlagren, kan grundvattenytan i jordlagren k<strong>om</strong>ma att avsänkas <strong>till</strong> följd av grundvattenbortledningen.Detta innebär att påverkans<strong>om</strong>rådet vad gäller grundvattenytans avsänkning k<strong>om</strong>meratt bli förhållandevis litet i jämförelse med det <strong>om</strong>råde kring slutförvarsanläggningen in<strong>om</strong> vilketgrundvattnets tryck sänks i berget.Figur 4-2 visar ett exempel på resultat från MIKE SHE-modelleringen, i form av den modellberäknadeavsänkningen av grundvattenytan för ett konservativt scenario där hela försvaret är öppet samtidigt/ Mårtensson och Gustafsson 2010/. Enligt figuren k<strong>om</strong>mer grundvattenbortledningen att ge upphov <strong>till</strong>en avsänkning av grundvattenytan längs smala stråk ovan förvaret och i <strong>om</strong>råden kring kylvattenkanalenvid Forsmarks kärnkraftverk (det ”sicksackformade”, blå bandet i den nordvästra delen av figuren).Påverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytans avsänkning har en sammanlagd storlek på cirka 2,5 km 2 , givetatt <strong>om</strong>rådet avgränsas så att avsänkningen av grundvattenytan in<strong>om</strong> påverkans<strong>om</strong>rådet är 0,1 m eller mer.Med en gräns på 0,3 m är påverkans<strong>om</strong>rådets storlek ungefär 1,4 km 2 .Den prognostiserade avsänkningen s<strong>om</strong> visas i figur 4-2 utgör utgångspunkten för beskrivningarav konsekvenser och bedömning av erforderliga åtgärder. Det bör då observeras att det s<strong>om</strong> visasi figuren avser avsänkningens årsmedelvärde. Under året varierar dels grundvattenytans nivå, delsskillnaden mellan grundvattenytans nivå under opåverkade förhållanden (utan grundvattenbortledning)och dess nivå med grundvattenbortledning. Detta betyder att avsänkningens och påverkans<strong>om</strong>rådetsstorlek k<strong>om</strong>mer att variera något under året. Beräkningsresultaten baseras på lokaltuppmätta meteorologiska data och havsnivådata från ett ”typår” (2006).I de beräkningar s<strong>om</strong> redovisas i figur 4-2 antas hela slutförvarsanläggningen vara öppen på en gång.I verkligheten k<strong>om</strong>mer rampen, central<strong>om</strong>rådet och samtliga schakt att vara öppna under hela driftskedet.Deponerings<strong>om</strong>rådena i förvars<strong>om</strong>rådet på ungefär 500 m djup k<strong>om</strong>mer dock att byggasut successivt, vilket innebär att alla deponeringstunnlar inte k<strong>om</strong>mer att vara öppna samtidigt.Vidare antas i beräkningarna att den injekterade zonen kring ramp, schakt och tunnlar har en högvattengen<strong>om</strong>släpplighet (10 –7 m/s). S<strong>om</strong> en tumregel brukar man kunna förutsätta att en väl gen<strong>om</strong>fördinjektering kring en tunnel eller ett bergrum ger en reduktion av vattengen<strong>om</strong>släppligheten i detnärmast <strong>om</strong>givande berget med en faktor 100. I slutförvarsanläggningen bedöms en vattengen<strong>om</strong>släpplighetpå 10 –8 m/s kunna uppnås vid passage av deformationszoner gen<strong>om</strong> att enbart användacementbruk s<strong>om</strong> injekteringsmedel, och en vattengen<strong>om</strong>släpplighet på 10 –9 m/s kan vara möjligt2009/. I verkligheten k<strong>om</strong>mer därför avsänkningen av grundvattenytan och påverkans<strong>om</strong>rådetsstorlek sannolikt att bli mindre än vad s<strong>om</strong> visas i figuren.26
Figur 4-2. Översiktskarta s<strong>om</strong> visar prognostiserad avsänkning av grundvattenytan på grund av bortledande avgrundvatten från slutförvarsanläggningen för det konservativa fallet där hela förvaret är öppet samtidigt. I kartanvisas även den utformning på slutförvarsanläggningen s<strong>om</strong> använts i MIKE SHE-modelleringen (gröna linjer).Enligt modellberäkningarna k<strong>om</strong>mer grundvattenbortledningen att leda <strong>till</strong> en obetydlig sänkning avvattennivån i sjöarna i <strong>om</strong>rådet, med undantag för sjön Puttan där sänkningen kan bli större. Inflödetav bäckvatten <strong>till</strong> sjön Bolundsfjärden bedöms k<strong>om</strong>ma att minska med maximalt en tiondel avnuvarande inflöde. Effekterna på vattenföringen i övriga bäckar i <strong>om</strong>rådet bedöms bli marginella.Slutförvarsanläggningens skeden uppförande, drift och avveckling <strong>om</strong>fattar en sammanlagd tidsperiodpå 60–70 år. Avvecklingsskedet innebär bland annat att slutförvarsanläggningen försluts ochatt länshållningen av förvaret upphör. Därefter k<strong>om</strong>mer det att ske en återhämtning av grundvattenytan<strong>till</strong> de förhållanden s<strong>om</strong> rådde innan anläggningen uppfördes. Enligt MIKE SHE-beräkningarnak<strong>om</strong>mer grundvattenytans nivå att ha återhämtats helt något år efter det att länshållningen frånförvaret upphört.Enligt modellberäkningarna kan grundvattenbortledningen ge upphov <strong>till</strong> förändringar av de hydrogeologiskaförhållandena i anslutning <strong>till</strong> ett antal våtmarker i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. I fem av dessavåtmarker förek<strong>om</strong>mer arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt artskyddsförordningen. I avsnitt 4.2.2 beskrivsgrundvattenbortledningens hydrogeologiska och hydrologiska effekter för dessa specifika våtmarkersamt konsekvenserna för de skyddade arter s<strong>om</strong> observerats i våtmarkerna.27
4.2.2 Konsekvenser för arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt artskyddsförordningenFigur 4-3 visar det prognostiserade påverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytans avsänkning (avsänkningsgräns0,1 m) samt de geografiska lägena och värdeklasserna för våtmarkerna i undersöknings<strong>om</strong>rådet.Av de våtmarker i Forsmarks<strong>om</strong>rådet där arterna gölgroda och gulyxne har observerats,bedöms grundvattenbortledningen kunna medföra en avsänkning av grundvattenytan i anslutning <strong>till</strong>våtmarksobjekten 7, 14–16 och 18. Gölgroda har observerats i samtliga dessa objekt, och orkidéngulyxne i två objekt (7 och 16). De övriga fyra våtmarksobjekten i Forsmarks<strong>om</strong>rådet där dessa tvåarter har observerats k<strong>om</strong>mer antingen att fyllas igen i samband med anläggandet av slutförvarsanläggningensdrift<strong>om</strong>råde, eller är belägna långt bort från påverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytansavsänkning.Detaljerade modellstudier har specifikt gen<strong>om</strong>förts för att kvantifiera grundvattenbortledningenshydrogeologiska och hydrologiska effekter för våtmarkerna i Forsmarks<strong>om</strong>rådet, inklusive de femovan nämnda objekten / Mårtensson et al. 2010/. Enligt dessa studier ger grundvattenbortledningengenerellt endast upphov <strong>till</strong> marginella eller små förändringar av ytavrinningen <strong>till</strong> våtmarkernaoch ytvattennivån i de gölar s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> våtmarkerna. Dessa slutsatser är viktiga medavseende på konsekvenserna för arten gölgroda, efters<strong>om</strong> denna art behöver <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> ytvatten.Figur 4-3. Prognostiserat påverkans<strong>om</strong>råde för grundvattenytans avsänkning (avsänkningsgräns 0,1 m)samt geografiska lägen för naturvärdesklassade våtmarksobjekt. Avsänkningen avser årsmedelvärden förår 2006 och tätningsfallet K inj = 10 –7 m/s.28
för opåverkade förhållanden består dock endast en liten andel av det grundvatten s<strong>om</strong> flödar in ivåtmarkerna av grundvatten s<strong>om</strong> under sin flödesväg har passerat berget. En ytterligare minskadeandel av sådant grundvatten bedöms därför i sig inte medföra några negativa konsekvenser förvåtmarkernas vattenkvalitet.avseende på de fem våtmarkerna 7, 14–16 och 18.Våtmarksobjekt 7: Våtmarken är i sin södra del belägen in<strong>om</strong> avsänknings<strong>om</strong>rådet. Med avseendepå typåret 2006 är den prognostiserade avsänkningen av grundvattenytan 0,5–1 m i den södra delenav våtmarken. Storleken på våtmarkens avrinnings<strong>om</strong>råde samt det under året ackumulerade <strong>till</strong>flödetutan grundvattenbortledning, sjunker ytvattennivån i den göl s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> våtmarken tidigare ochett litet vattendjup, vilket innebär att grundvattenbortledningen ökar risken för att gölen torrläggs isamband med torrperioder.Våtmarksobjekt 14: Våtmarken är i sin helhet belägen utanför men nära (cirka 100 m) gränsen förpåverkans<strong>om</strong>rådet. Den prognostiserade avsänkningen av grundvattenytan in<strong>om</strong> våtmarken är därmedmindre än 0,1 m (typåret 2006). Storleken på våtmarkens avrinnings<strong>om</strong>råde samt det under åretackumulerade <strong>till</strong>flödet av grundvatten <strong>till</strong> våtmarken minskar med ungefär 5 %. S<strong>om</strong> årsmedelvärdesänks ytvattennivån i den göl s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> våtmarken endast marginellt. Grundvattenbortledningenger heller inte upphov <strong>till</strong> några större förändringar av ytvattennivåns fluktuationer under året.Våtmarksobjekt 15: Den norra spetsen av våtmarken är belägen in<strong>om</strong> påverkans<strong>om</strong>rådet, med enavsänkning på 0,1–0,3 m (typåret 2006). Storleken på våtmarkens avrinnings<strong>om</strong>råde samt det underåret ackumulerade <strong>till</strong>flödet av grundvatten <strong>till</strong> våtmarken minskar endast marginellt. S<strong>om</strong> årsmedel-opåverkade förhållanden utan grundvattenbortledning, sjunker ytvattennivån i den göl s<strong>om</strong> finnsin<strong>om</strong> våtmarken något tidigare under perioder utan nederbörd och återhämtar sig något långsammareefter sådana perioder.Våtmarksobjekt 16: Våtmarken är i sin helhet belägen utanför men nära gränsen för påverkans<strong>om</strong>rådet(in<strong>om</strong> 100 m). Den prognostiserade avsänkningen av grundvattenytan är därmed mindre än 0,1 m(typåret 2006). Storleken på våtmarkens avrinnings<strong>om</strong>råde samt det under året ackumulerade <strong>till</strong>flödetav grundvatten <strong>till</strong> våtmarken minskar med mindre än 5 %. S<strong>om</strong> årsmedelvärde sänks ytvattennivån iden göl s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> våtmarken endast marginellt. Grundvattenbortledningen ger heller inte upphov<strong>till</strong> några större förändringar av ytvattennivåns fluktuationer under året.Våtmarksobjekt 18: Våtmarken är belägen alldeles vid gränsen för påverkans<strong>om</strong>rådet. Den prognostiseradeavsänkningen av grundvattenytan är därmed mindre än 0,1 m (typåret 2006). Storlekenpå våtmarkens avrinnings<strong>om</strong>råde minskar med ungefär hälften, medan det under året ackumulerade<strong>till</strong>flödet av grundvatten <strong>till</strong> våtmarken minskar med ungefär 5 %. Grundvattenbortledningen gerendast upphov <strong>till</strong> en marginell förändring av ytvattennivån och dess fluktuationer i den göl s<strong>om</strong> finnsin<strong>om</strong> våtmarken.Med några undantag visar således modelleringsresultaten att grundvattenbortledningens effekter påytvattennivån i gölarna i de studerade våtmarkerna är relativt små. Generellt kan de största effekternanoteras under torrperioder. Denna slutsats är viktig i sammanhanget efters<strong>om</strong> <strong>till</strong>gången på ytvattenäven under torrperioder är en viktig faktor för <strong>till</strong> exempel gölgroda och större vattensalamander.Ytavrinning och grundvattenflöde i den övre delen av jordlagren representerar en stor del av dennaturliga vatten<strong>till</strong>förseln <strong>till</strong> gölarna under perioder med betydande nederbörd och/eller snösmältning.Under sådana perioder kan det även för påverkade förhållanden (med grundvattenbortledningfrån förvaret) vara möjligt för grundvattenytan att stiga <strong>till</strong> en nivå i eller ovan markytan in<strong>om</strong>en göls avrinnings<strong>om</strong>råde. Detta innebär i sin tur att för många gölar förändras inte ytavrinning,ytnära grundvattenflöde och därmed heller inte vattenförsörjningen under perioder med betydandenederbörd och/eller snösmältning.29
I <strong>om</strong>råden kring en göl (inklusive rikkärr) är grundvattenytans nivå, och förändringen av nivån <strong>till</strong>följd av grundvattenbortledningen, viktig för gulyxne och annan vegetation s<strong>om</strong> finns i denna deli form av grundvattenutströmning och ytvatten<strong>till</strong>gång under torrperioder.I kapitel 5 beskrivs grundvattenbortledningens konsekvenser för de skyddade arter s<strong>om</strong> observeratsi de fem våtmarkerna <strong>om</strong> inga åtgärder vidtas.4.3 Övriga störningarMark k<strong>om</strong>mer också att tas i anspråk för ventilationsstationer för frånluft från förvaret. Den enaventilationsstationen k<strong>om</strong>mer preliminärt att ligga söder <strong>om</strong> Tjärnpussen och den andra nordostk<strong>om</strong>mer en ny väg att behöva dras från befintlig skogsbilväg. I närheten finns ett rikkärr av nationelltvärde. Vägdragningen <strong>till</strong> ventilationsstationen anpassas så att känsliga naturtyper undviks. Omdetaljprojekteringen av vägen visar att de lokala hydrologiska förhållandena kan k<strong>om</strong>ma att påverkasså kan vägen byggas med vattengen<strong>om</strong>släpplig vägbank för att begränsa denna påverkan.Det ökade bullret bedöms inte medföra några negativa konsekvenser för fågelfaunan närmastdrift<strong>om</strong>rådet, ventilationsstationen och nya vägar. En art s<strong>om</strong> skulle kunna tänkas påverkas negativtav ökad trafik på skogbilvägarna är havsörn <strong>om</strong> deras bon ligger nära vägen. I det aktuella <strong>om</strong>rådetbedöms det inte föreligga någon större risk för sådana störningar.Lakvatten från bergupplaget k<strong>om</strong>mer att renas med avseende på kväveinnehållet. Reningen k<strong>om</strong>merfrämst att ske i direkt anslutning <strong>till</strong> bergupplaget, med sedimentationsbassänger och översilningsytor.Den renade vattenströmmen k<strong>om</strong>mer därefter att ledas <strong>till</strong> Tjärnpussen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att möjliggöraytter ligare kväverening gen<strong>om</strong> upptag från sjöns vegetation. Slutligen k<strong>om</strong>mer vattnet frånTjärnpussen att ledas norrut <strong>till</strong> kylvattenkanalen där det k<strong>om</strong>mer att spädas med det stora inflödetkylvatten från Östersjön.Arten citronfläckad kärrtrollslända, s<strong>om</strong> setts flyga över Tjärnpussen, bedöms inte påverkas av ökadnärsalthalt i vattnet, då det är en rörlig art s<strong>om</strong> lever i olika typer av vatten. Larv av arten pudradkärrtrollslända påträffades i sjön under inventeringen 2008. Troligen k<strong>om</strong>mer arten att kunna fortlevai Tjärnpussen förutsatt att vattnet bibehålls öppet och solexponerat och att syrenivåerna inte bliralltför låga. Det finns dock en risk för negativ påverkan på arten.Figur 4-4. Utformning av ventilationsstation (fot<strong>om</strong>ontage).30
5 Förväntade konsekvenser för skyddade arter <strong>om</strong>planerade åtgärder inte vidtasI artskyddsförordningen finns växt- och djurarter med olika skydd samlade. Starkast skydd har arters<strong>om</strong> är också är skyddade enligt bilaga 4 i EU:s art- och habitatsdirektiv. Dessa har så kallat striktskydd och ska skyddas varhelst de förek<strong>om</strong>mer, se tabellerna 5-1 och 5-3. I artskyddsförordningenlistas också arter skyddade endast enligt svensk lag, se tabellerna 5-2 och 5-4. Dessa arter får intedödas eller skadas.art skydds förordningen. Arterna redovisas under de olika paragrafer de har skydd. Respektive avsnittär uppdelade på: en utförlig konsekvensbedömning.5.1 Bakgrund <strong>till</strong> bedömningarFormuleringarna vad gäller skyddet i de olika paragraferna i artskyddsförordningen skiljer sig någotåt. Efters<strong>om</strong> det föreligger få juridiska prejudikat beskrivs här konsekvenserna för de olika arternaskyddade i artskyddsförordningen på likartat sätt oavsett enligt vilken paragraf de skyddas. Slutsatser<strong>om</strong> påverkan har dock anpassats efter den paragraf s<strong>om</strong> respektive art skyddas av.Bedömningarna utgår från tolkningar av lagtexterna s<strong>om</strong> är gjorda i handledningen för artskydds-riktlinje. I huvudsak finns två uttalade syften:1. För arter skyddade enligt habitatdirektivet är syftet ”att säkra den biologiska mångfalden gen<strong>om</strong>bevarandet av naturligt förek<strong>om</strong>mande livsmiljöer samt den vilda floran och faunan in<strong>om</strong> EU:smedlemsländer”. Fågeldirektivets syfte är något annorlunda formulerat men <strong>till</strong>ämpningen skallfölja habitatdirektivets syfte. Habitatdirektivet är implementerat i artskyddsförordningen i §§ 4och 7.2. Syftet med svenska fridlysningar är mer inriktat på att skydda sällsynta arter från plockning samtuppgrävning av allmänhet och samlare, men även exploateringar s<strong>om</strong> skadar anges s<strong>om</strong> skäl <strong>till</strong>dispensprövning. Dessa arter är upptagna i artskyddsförordningens §§ 6, 8 och 9.För varje art anges följande: Bedömningarna <strong>om</strong>fattar såväl bygg- s<strong>om</strong> driftskede.I praktiken är det främst tre olika typer av skador s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mer vid slutförvarsanläggningen: delar. Lokal population definieras i denna rapport s<strong>om</strong> en avgränsad population av djur eller växter s<strong>om</strong>finns in<strong>om</strong> ett begränsat <strong>om</strong>råde och s<strong>om</strong> inte har kontakt eller endast har begränsad kontakt medpopulationer utanför <strong>om</strong>rådet. In<strong>om</strong> populationerna sker ett effektivt utbyte av gener, vilket gör31
att risken för lokala utdöenden är liten. Djur och växter s<strong>om</strong> har god spridningsförmåga och tätastammar har stora lokala populationer, och sådana s<strong>om</strong> har dålig spridningsförmåga och glesaförek<strong>om</strong>ster har mindre lokala populationer. Regional population definieras s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>sten på biogeografisknivå. Den biogeografiska region s<strong>om</strong> Forsmark <strong>till</strong>hör är den boreala regionen / Sohlman2007/. Gynnsam bevarandestatus definieras s<strong>om</strong> följer: direktivet / Sohlman 2007/. Flera arter i art- och habitatdirektivet och arterna i fågeldirektivet finnskriterium för <strong>om</strong> arten har gynnsam bevarandestatus eller inte. Rödlistade arter har inte gynnsam5.2 Arter skyddade enligt 4 § i artskyddsförordningenI tabell 5-1 redovisas de arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 4 § i artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>meri undersöknings<strong>om</strong>rådet. Vidare sammanfattar tabellen hur dessa kan k<strong>om</strong>ma att påverkasav den planerade verksamheten.Tabell 5-1. Arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 4 § i artskyddsförordningen, upptagna i bilaga 1 ochs<strong>om</strong> påträffats i undersöknings<strong>om</strong>rådet. 0 = ingen påverkan + = positiv påverkan – = negativpåverkan och (–) = marginell, negativ påverkan.Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st LokalpopulationRegionalpopulationGynnsambevarandestatusÅkergroda Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet (–) 0 0Gölgroda Förek<strong>om</strong>mer i sju gölar i <strong>om</strong>rådet – – –Större vattensalamander Förek<strong>om</strong>mer i två gölar i <strong>om</strong>rådet – 0 –Pudrad kärrtrollslända Förek<strong>om</strong>mer i ett objekt (8) (–) 0 0Citronfläckad kärrtrollslända Förek<strong>om</strong>mer vid flera sjöar (–) 0 0Trana Har påträffats i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Havsörn Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet (–) 0 0Nordisk fladdermus Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Vattenfladdermus Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Utter Enstaka förek<strong>om</strong>st (vid SFR) 0 0 0Lo Enstaka förek<strong>om</strong>st 0 0 0Svarttärna Tillfällig i sjön Bolundsfjärden 0 0 0Sångsvan Har påträffats i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Mindre hackspett Fåtal förek<strong>om</strong>ster 0 0 0Spillkråka Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Törnskata Flertal förek<strong>om</strong>ster 0 0 0Bivråk En förek<strong>om</strong>st 0 0 0Skräntärna Enstaka förek<strong>om</strong>ster 0 0 0Fisktärna Förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet 0 0 0Göktyta Förek<strong>om</strong>mer flerstädes 0 0 032
5.2.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkasHavsörn förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet. Den kan riskera att påverkas av störning från uppförandeskedet.Framför allt byggandet av ventilationsstationen, s<strong>om</strong> planeras byggas nordost <strong>om</strong> Bolundsfjärden,och eventuellt uttag av sprängsten från piren vid SFR. Med normala hänsyn bedöms dock ingenpåverkan behöva uppstå. Havsörn har en positiv beståndsutveckling och den lokala eller regionalapopulationen bedöms inte påverkas av projektet. Arten har icke gynnsam bevarandestatus.Pudrad kärrtrollslända och citronfläckad kärrtrollslända är ovanliga i Mellaneuropa men vanligai Sverige. Båda bedöms ha gynnsam bevarandestatus / Sohlman 2007/. Citronfläckad kärrtrollsländahar påträffats vid flera sjöar och gölar i undersöknings<strong>om</strong>rådet, inklusive sjön Tjärnpussen (visas s<strong>om</strong>objekt 8a i figur 4-3) s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att användas s<strong>om</strong> ett andra steg för kväverening av lakvattnet frånbergupplaget. I Tjärnpussen har också pudrad kärrtrollslända påträffats. Då arterna är vanliga bedömsatt förlusten av gölarna 12, 13a och delvis 13b samt en eventuellt försämrad miljö i Tjärnpussen intek<strong>om</strong>mer att påverka den lokala populationen i Forsmark negativt. Den regionala populationen bedömsheller inte påverkas. Arten har gynnsam bevarandestatus / Sohlman 2007/.Större vattensalamander har påträffats i göl 14 och 17 (se figur 4-3). Det är rimligt att tro att artenkan finnas i flera gölar. Göl 14 och 17 ligger utanför det prognostiserade avsänknings<strong>om</strong>rådet menin<strong>om</strong> risk<strong>om</strong>råde för förändring av grundvattenströmning. En rimlig utgångspunkt är dock att störrevattensalamander kan finnas i flera gölar, framför allt de s<strong>om</strong> gölgroda finns i. Det innebär att denlokala populationen riskerar att påverkas <strong>om</strong> projektet gen<strong>om</strong>förs. Större vattensalamander har ickegynnsam bevarandestatus och är minskande / Sohlman 2007/.Åkergroda har påträffats i flera våtmarker och finns troligen rikligt i <strong>om</strong>rådet. Grodarten är mindrekänslig än gölgroda för torrare förhållanden. Populationen kan minska i några våtmarker mengynnsam bevarandestatus / Sohlman 2007/.GölgrodaHela den svenska utbredningen av gölgrodan är uppdelad i tre del<strong>om</strong>råden (se figur 5-1):1. Gårdskär (Lövstabuktens västra sida).3. Gräsö och Gräsö skärgård.Populationen vid Forsmark hör <strong>till</strong> östra Hållnäshalvön men får anses vara isolerad från resterandepopulationer i del<strong>om</strong>rådet. Den är inplanterad <strong>till</strong> <strong>om</strong>rådet år 1993.Gölgrodan finns i sju våtmarker/kalkgölar i Forsmark (se figur 5-2) Antalet kända lekvatten i Sverigeär 154 (Fredrik Söderman, Länsstyrelsen i Uppsala muntl. k<strong>om</strong>m. 2009). De individrikaste lokalernaär våtmarksobjekten nr 7, 12, 14, 16 och 18. Göl nr 13a har troligen svag förek<strong>om</strong>st.Gölgroda bedöms kunna sprida sig cirka 1 km från respektive lekvatten vilket visas i figur 5-2. Störreavstånd innebär betydligt sämre spridningsförutsättningar / Sjögren 1991/. I Forsmarks<strong>om</strong>rådet hardetta spridningsavstånd verifierats då grodorna spontant sökt sig från de ursprungligt inplanteradegölarna vid Labbofjärden <strong>till</strong> gölarna strax sydost <strong>om</strong> kärnkraftverket, en sträcka på just cirka 1 km.Det faktum att populationen är förhållandevis isolerad från övriga populationer (se figur 5-1) gördet inte troligt att populationen in<strong>om</strong> överskådlig framtid skulle ersättas via migration från <strong>om</strong>kringliggandepopulationer. Förek<strong>om</strong>sterna vid Forsmark innebär dock en möjlighet för gölgrodor attsprida sig framför allt åt söder, där lämpliga miljöer finns.Gölgrodepopulationen påverkas på två olika sätt. Dels k<strong>om</strong>mer två gölar där arten finns att fyllas igenhelt och en tredje att fyllas igen <strong>till</strong> hälften då ovanmarksanläggningarna ska byggas (se figur 4-1).Dels riskerar grundvattensänkningen att göra de gölar s<strong>om</strong> ligger centralt i undersöknings<strong>om</strong>rådettorrare och mindre lämpliga för grodorna.Gölarna 12 och 13a k<strong>om</strong>mer att fyllas igen helt medan göl 13b fylls igen delvis (se figur 4.1). Göl 12bedöms s<strong>om</strong> en mycket bra lokal och föryngring har konstaterats i denna göl. I göl 13a har spel hörts33
Figur 5-1. Gölgroda finns längs Upplandskusten. Gölgrodorna vid Forsmark (pilen) planterades in1995 och har inte kontakt med <strong>om</strong>givande populationer. Uppgifter <strong>om</strong> förek<strong>om</strong>st från Fredrik SödermanLänsstyrelsen Uppsala 2010.och grodor setts, men ingen föryngring är konstaterad. Göl 13a är förbunden via ett grunt sund med13b där grodor inte observerats. Båda dessa gölar bedöms s<strong>om</strong> mindre lämpliga för gölgrodor då deär lite större, djupare och också hyser fisk (se beskrivning i avsnitt 3.1).Kartan i figur 5-2 redovisar de kända gölgrodelokalerna i undersöknings<strong>om</strong>rådet. Gölar s<strong>om</strong> liggerin<strong>om</strong> cirka 1 km:s avstånd från varandra visas med streckade linjer. Grodorna kan röra sig mellan deolika gölarna vilket minskar risken för utdöende.Avsänkningen av grundvattenytan kan påverka flera gölar där gölgroda reproducerar sig. Göl 7ligger i ett <strong>om</strong>råde med en beräknad grundvattenyteavsänkning på max 1 m, göl 15 ligger i ett<strong>om</strong>råde med en beräknad grundvattenyteavsänkning av max 0,3 m. Övriga gölgrodelokaler ligger i<strong>om</strong>råden där grundvattenbalansen kan ändras. Då gölarna är mycket grunda riskerar de att torka utvid en grundvattenavsänkning vilket slår ut reproduktionen. Detta påverkar i första hand populationernai respektive göl.Avsänkningen av grundvattenytan innebär dock en liten risk för att populationen av gölgroda iForsmark kan slås ut. En grundvattenavsänkning i <strong>om</strong>rådet påverkar befintliga lekgölar och medförsämre betingelser för grodornas lek och livsmiljö men även att våtmarkerna kring dessa miljöer34
Figur 5-2. Kartan visar lokaliseringen av gölar med förek<strong>om</strong>st av gölgroda i Forsmark samt hur dessagölar bildar metapopulation. En metapopulation bildas av ett nätverk av lokala populationer s<strong>om</strong>har ett genetiskt utbyte mellan varandra. De blå och röda markeringarna visar var gölgroda finns iForsmarks<strong>om</strong>rådet. Buffertzonerna kring gölarna är 1 km i radie och beskriver ett avstånd in<strong>om</strong> vilketspridningsmöjligheterna av groddjur från gölarna är goda. Den streckade blå linjen beskriver dagenspopulation. Det orangea <strong>om</strong>rådet beskriver spridnings<strong>om</strong>råde efter utbyggnad. Streckad röd linje visarkylvattenkanalen <strong>till</strong> Forsmarks kärnkraftverk s<strong>om</strong> är en spridningsbarriär för groddjur.riskerar att bli torrare, med färre lämpliga habitat och minskad konnektivitet mellan habitat s<strong>om</strong>följd. Gen<strong>om</strong>förda studier i regionen tyder på att det sker en migration mellan närliggande befintligapopulationer s<strong>om</strong> minskar risken för lokalt utdöende hos befintliga populationer / Sjögren 1991/. Omgrodor dör ut i en göl beroende på slumpmässiga faktorer så kan gölen snabbt återbesättas av grodorfrån andra närliggande gölar. Med längre avstånd mellan gölarna tar det längre tid för grodor att hitta<strong>till</strong> nya gölar och därmed blir populationen mer sårbar. En förlust eller försämring av någon ellernågra viktiga reproduktionsgölar kan alltså i värsta fall innebära att hela populationen i Forsmarkförsvinner.De nationella populationerna är så små att varje minskning är ett hot mot arternas fortsatta existensi Sverige. Grundvattenbortledningen och utfyllnad av lekgölar riskerar att påverka gölgrodans lokalaoch regionala bevarandestatus. Gölgrodans bevarandestatus är icke gynnsam men med en positivbeståndsutveckling tack vare åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts in<strong>om</strong> ramen för nationellt åtgärdsprogram.35
5.2.2 Arter utan risk för påverkanAlla artskyddsförordningsarter i <strong>om</strong>rådet k<strong>om</strong>mer inte att påverkas av vare sig ovanmarksanlägg-Nordisk fladdermus och vattenfladdermusarterna kan påverkas då två gölar med rikt insektsliv försvinner. Inga fortplantnings<strong>om</strong>råden eller särskiltvärdefulla viloplatser bedöms dock påverkas. Populationerna av båda arterna är starka och varkenlokal eller regional population bedöms påverkas. Arterna har gynnsam bevarandestatus / Sohlman 2007/.Utter, lo, sångsvan och svarttärna har setts vid enstaka <strong>till</strong>fällen och har ingen koppling <strong>till</strong><strong>om</strong>rådet för ovanmarksanläggningen eller <strong>till</strong> sänkning av grundvatten.Spillkråka, törnskata, göktyta, fisktärna och skräntärna förek<strong>om</strong>mer i <strong>om</strong>rådet men påverkasinte av grundvattensänkning. Ianspråktagande av skog för ovanmarksanläggningen kan teoretisktpåverka spillkråka men betydelsen av detta är försumbar. De andra arterna finns inte i <strong>om</strong>rådet förovanmarksanläggningen.Bivråk har häckat i sydvästra delen av undersöknings<strong>om</strong>rådet. Ingen påverkan kan förväntas avslutförvaret.Mindre hackspett är en lövskogsfågel s<strong>om</strong> trivs i lövsumpskogar. En grundvattensänkning skulle medföramer sumplövskog på i dag öppna våtmarker och k<strong>om</strong>mer således inte att påverka arten negativt.Trana är en våtmarksfågel s<strong>om</strong> kan påverkas av igenväxande våtmarker. Den har observerats i <strong>om</strong>rådetmen ingen häckning är konstaterad. Trana har en stark och växande population. Eventuell lokal ochregional population bedöms inte påverkas av projektet. Trana har gynnsam bevarandestatus.5.3 Arter skyddade enligt 6 § i artskyddsförordningenI tabell 5-2 redovisas de arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 6 § artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> före k<strong>om</strong>meri Forsmark. 6 § innebär att det är förbjudet att döda, skada, fånga eller på annat sätt samla in exemplar,liks<strong>om</strong> att ta bort eller skada ägg, r<strong>om</strong>, larver eller bon av vilt levande kräldjur, groddjur ellerryggradslösa djur s<strong>om</strong> är upptagna i bilaga 2 i artskyddsförordningen. Livsmiljöer skyddas inte.Tabell 5-2. Arter i undersöknings<strong>om</strong>rådet. Fridlysta enligt 6 § i artskyddsförordningen, upptagnai bilaga 2. 0 = ingen påverkan + = positiv påverkan – = negativ påverkan (–) = marginell negativpåverkan.Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st LokalpopulationRegionalpopulationGynnsambevarandestatusSnok Troligen sparsamt (–) 0 0Vanlig groda Troligen vanlig (–) 0 0Vanlig padda Troligen vanlig (–) 0 0Mindre vattensalamander Troligen vanlig (–) 0 0Huggorm Troligen tämligen allmän 0 0 0Kopparödla Okänt 0 0 0Skogsödla Troligen tämligen allmän 0 0 05.3.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkasSnok förek<strong>om</strong>mer troligen sparsamt i <strong>om</strong>rådet men inga fynd finns registrerade. Inga fynd finns hellerför vanlig groda eller vanlig padda. Mindre vattensalamander finns uppgiven från våtmarksobjekt7 och 14. Det är dock troligt att det finns goda stammar av alla dessa groddjur. Vid igenfyllnad av tregölar med <strong>om</strong>givande våtmarker riskerar enstaka individer att skadas eller dödas. En sänkt grundvattennivås<strong>om</strong> medför torrare förhållanden påverkar indirekt dessa djur. Vanlig groda, vanlig padda,mindre vattensalamander och snok är inte beroende av att gölar håller vatten hela året s<strong>om</strong> arternastörre vattensalamander och gölgroda. Trots påverkan från projektet bedöms inte lokala och regionalapopulationer påverkas annat än obetydligt. Bevarandestatus för djuren är gynnsam.36
5.3.2 Arter utan risk för påverkanHuggorm, kopparödla och skogsödla är inte knutna <strong>till</strong> våta miljöer. Området för ovanmarksanläggningenär inte miljöer s<strong>om</strong> kan bedömas hysa täta populationer av arterna. Ingen påverkan pålokal eller regional population förväntas. Bevarandestatus är gynnsam.5.4 Arter skyddade enligt 7 § i artskyddsförordningenI tabell 5-3 redovisas de växter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 7 § artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>meri Forsmark. Det är förbjudet att avsiktligt plocka, samla in skära av, dra upp med rötternaeller förstöra dem i deras naturliga utbrednings<strong>om</strong>råde i naturen.Tabell 5-3. Arter påträffade i undersöknings<strong>om</strong>rådet skyddade enligt 7 § artskyddsförordningen,De listas med N i bilaga 1. 0 = ingen påverkan + = positiv påverkan – = negativ påverkan(–) = marginell negativ påverkan.Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st LokalpopulationRegionalpopulationGynnsambevarandestatusGulyxne Fyra förek<strong>om</strong>ster – – –Guckusko En förek<strong>om</strong>st 0 0 05.4.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkasGulyxne. I hela Sverige finns mindre än 100 kända lokaler för gulyxne och arten är starkt minskandei södra Sverige. Kärn<strong>om</strong>rådet för arten är norra Uppland och södra Gästrikland där antalet lokaler ärkonstant, men arten minskar i antal på flera lokaler. Arten har ett strikt skydd enligt artskyddsförordningen.I Forsmarks<strong>om</strong>rådet har arten hittats på fyra lokaler (se figur 5-3) in<strong>om</strong> undersöknings<strong>om</strong>rådet.Förek<strong>om</strong>ster i kringliggande marker är inte kända men heller inte <strong>om</strong>öjliga.Den avsänkning av grundvattenytan s<strong>om</strong> blir följden av grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningenriskerar att påverka förek<strong>om</strong>sten av gulyxne på minst en, möjligtvis två lokaler av fyrakända i undersöknings<strong>om</strong>rådet, se figur 5-3. En förlust av dessa leder <strong>till</strong> att arten får ett glesare nätatt sprida sig från, med minskad populationsstorlek s<strong>om</strong> följd och därmed större sårbarhet för slumpmässigaförändringar i miljön. För gulyxne och andra orkidéer är kunskapen <strong>om</strong> spridningsavståndmycket bristfällig. Med spridningsavstånd menas här ett avstånd in<strong>om</strong> vilket det kan ske en effektivspridning av frön <strong>till</strong> lämpliga miljöer eller spridning av pollen mellan bl<strong>om</strong>mor. Gulyxne är troligenhelt självbefruktande och någon pollinering med insekter sker såvitt man vet inte. Spridning handlardå endast <strong>om</strong> fröspridning. Kartan visar uppskattat spridningsavstånd s<strong>om</strong> ett intervall mellan 500och 1 000 meter. Detta är ett avstånd s<strong>om</strong> ofta används för uppskattningar av hur långt orkidéer kansprida sig från en generation <strong>till</strong> en annan men har inte bekräftats i vetenskapliga undersökningar.Gulyxneförek<strong>om</strong>sterna har en dynamik i landskapet och arten trivs bäst i kustnära rikkärr. Detinnebär att det ur ett artbevarandeperspektiv inte är <strong>till</strong>räckligt att skydda enstaka lokaler, man måstei stället säkerställa att det finns miljöer in<strong>om</strong> rimliga spridningsavstånd <strong>till</strong> vilken arten kan spridasig. Gulyxne har mycket specifika krav på sin miljö och urvalet av lämpliga lokaler i <strong>om</strong>rådet ärbegränsat. I kartan anges extremrikkärr och medelrikkärr s<strong>om</strong> kan utgöra möjliga växtplatser förarten. Utgångspunkten för bedömning av konsekvenser är därför att avsänkningen av grundvattenytani de två lokalerna i norr riskerar att slå ut den lokala populationen och också påverka den regionalabevarandestatusen.Påverkan på gulyxne (strikt skydd, rödlistad kategori VU) bedöms kunna skada vuxna individer ochfrön <strong>om</strong> inga åtgärder vidtas. Påverkan på den lokala populationen och den regionala populationendå varje minskning är ett hot mot arternas fortsatta existens i Sverige. Arten har icke gynnsambevarandestatus.37
Figur 5-3. Gulyxne har observerats på fyra lokaler i undersöknings<strong>om</strong>rådet. De två nordligaste lokalernariskerar att påverkas av grundvattensänkning. In<strong>om</strong> buffertzonen finns möjligheter <strong>till</strong> fröspridning ochdärmed nyetablering på lämpliga lokaler.5.4.2 Arter utan risk för påverkanGuckusko. Guckusko är en skogsorkidé och finns på frisk <strong>till</strong> fuktig mark. Arten har sin svenskauppgiven från en lokal i undersöknings<strong>om</strong>rådet. Lokalen ligger utanför <strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> påverkas avgrundvattenavsänkning eller vattenbalansförändringar. Den lokala eller regionala populationenbedöms inte påverkas. Arten har en gynnsam bevarandestatus.5.5 Arter skyddade enligt 8 § artskyddsförordningenI tabell 5-4 listas de växter s<strong>om</strong> är skyddade enligt 8 § artskyddsförordningen och s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>meri Forsmark. Enligt 8 § är det förbjudet att plocka, gräva upp eller på annat sätt ta bort eller skadaexemplar av växterna, samt att ta bort eller skada frön eller andra delar.38
Tabell 5-4. Arter i undersöknings<strong>om</strong>rådet fridlysta enligt 8 § i artskyddsförordningen. De listasi bilaga 2. 0 = ingen påverkan + = positiv påverkan – = negativ påverkan (–) = marginell negativpåverkan.Svenskt namn Förek<strong>om</strong>st LokalpopulationRegionalpopulationGynnsambevarandestatusBrudsporre En våtmark – 0 0Flugbl<strong>om</strong>ster En förek<strong>om</strong>st 0 0 0Guckusko En förek<strong>om</strong>st 0 0 0Grönvit nattviol Allmän (–) 0 0Gulyxne Fyra förek<strong>om</strong>ster – – –Jungfru Marie nycklar Allmän (–) 0 0Kärrknipprot Ej ovanligt (–) 0 0Nattviol Allmän (–) 0 0Nästrot Allmän (–) 0 0Skogsknipprot Allmän (–) 0 0Skogsnycklar Allmän (–) 0 0Tvåblad Allmän (–) 0 0Ängsnycklar Allmän (–) 0 0Lopplummer Allmän + 0 0Revlummer Allmän + 0 0Dvärglummer Fem våtmarker (–) 0 0Käppkrokmossa En förek<strong>om</strong>st – 0 05.5.1 Arter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer eller riskerar att påverkasOrkidéer. Alla orkidéer är fridlysta, Forsmarks<strong>om</strong>rådet är s<strong>om</strong> tidigare nämnts rikt på orkidéer.Flera av arterna skulle påverkas negativt av en sänkt grundvattenyta. Den rikliga förek<strong>om</strong>sten ärdock med all sannolikhet inte begränsad <strong>till</strong> undersöknings<strong>om</strong>rådet utan finns även i <strong>om</strong>givandeterräng s<strong>om</strong> har liknande förutsättningar. Det medför att även <strong>om</strong> delar av orkidépopulationernain<strong>om</strong> undersöknings<strong>om</strong>rådet får mer ogynnsamma förhållanden bedöms de lokala populationernafortfarande ha gynnsam lokal bevarandestatus.Ett exempel är den i Forsmark något mer ovanliga orkidén kärrknipprot. Effektiv spridningsförmågaär inte vetenskapligt belagd men rimliga uppskattningar är cirka 500–1 000 meter. Förek<strong>om</strong>sternaligger så tätt att de bildar en enda population, det vill säga att spridning och <strong>om</strong>k<strong>om</strong>bination av genertäthetenvara liknande, framför allt åt sydost mot Kallrigafjärden. Kärrknipprot finns med varierandetäthet längs hela norra Upplandskusten.Slutsatsen är att konsekvenserna för kärrknipprot av grundvattensänkningen blir att enskilda plantorkan skadas indirekt och att arten riskerar att minska i åtta våtmarker, men att detta endast obetydligtpåverkar den lokala populationen då en sammanhängande förek<strong>om</strong>st med all säkerhet sträcker sigöver större delen av riksintresse<strong>om</strong>rådet Forsmark-Kallriga. Den regionala populationen bedöms intepåverkas. Arten har en god bevarandestatus.Orkidéerna ängsnycklar, jungfru Marie nycklar, nattviol, grönvit nattviol, nästrot, skogsnycklar,skogsknipprot och tvåblad är vanligare än kärrknipprot och har tätare populationeri <strong>om</strong>rådet. Slutsatserna för dessa arter är desamma s<strong>om</strong> för kärrknipprot.Gulyxne behandlas under rubrik 5.4.1 och riskerar att påverkas negativt.Brudsporre har bara hittats på en lokal (göl 14). Denna göl ligger in<strong>om</strong> risk<strong>om</strong>råde för förändradvattenbalans. Om vattenbalansen ändras finns risk att enskilda plantor skadas. Risk finns för att denlokala bevarandestatusen påverkas. Regional bevarandestatus bedöms inte påverkas. Brudsporre hargynnsam bevarandestatus.Dvärglummer finns på fem lokaler i <strong>om</strong>rådet. En av dessa riskerar att påverkas av kraftig grundvattensänkning, två lokaler riskerar att påverkas av förändrad grundvattenbalans. Två lokaler liggerhelt utanför påverkans<strong>om</strong>rådet. Arten är mycket liten och troligen förbisedd. Den finns spridd i hela39
Figur 5-4. Förek<strong>om</strong>st av kärrknipprot i undersöknings<strong>om</strong>rådet. Röd prick visar förek<strong>om</strong>st s<strong>om</strong> ligger i<strong>om</strong>råde med prognostiserad sänkning av grundvattenyta. Gul prick visar förek<strong>om</strong>ster utanför. Röda linjervisar uppskattade spridningsavstånd, 500 och 1 000 meter. Dessa kan användas för att uppskatta vads<strong>om</strong> kan betraktas s<strong>om</strong> en lokal population. Det är rimligt att populationen sträcker sig även utanför detundersökta <strong>om</strong>rådet i de likartade naturtyper s<strong>om</strong> finns framför allt söder <strong>om</strong> det inventerade <strong>om</strong>rådet.bedöms fortfarande ha en lokalt god bevarandestatus. Arten har en gynnsam bevarandestatus.Käppkrokmossa finns uppgiven från en lokal (14). Denna riskerar att påverkas av förändradgrundvattenbalans. Lokal population kan påverkas. Regional population bedöms inte påverkas.Käppkrokmossa har en icke gynnsam bevarandestatus / Sohlman 2007/.5.5.2 Arter utan risk för påverkanFlugbl<strong>om</strong>ster förek<strong>om</strong>mer på en lokal i södra kanten av undersöknings<strong>om</strong>rådet. Växtplatsen är utanförpåverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytesänkning och påverkan av eventuella vattenbalans förändringar.Varken lokal eller regional population bedöms påverkas. Arten har gynnsam bevarandestatus.Guckusko behandlas under rubrik 5.4.1. Den enda lokalen ligger utanför <strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> påverkasav grundvattenavsänkning eller vattenbalansförändringar. Den lokala eller regionala populationenbedöms inte påverkas. Arten har en gynnsam bevarandestatus.Lopplummer och revlummer finns i friska <strong>till</strong> torra skogstyper och påverkas inte negativt av engrundvattensänkning, snarare tvärt<strong>om</strong>.40
6 Planerade åtgärder för bevarande avekologisk kontinuitet6.1 Fokusarter för åtgärderI samband med uppförandet av slutförvarsanläggningen uppk<strong>om</strong>mer två typer av skador där <strong>SKB</strong>planerar att vidta åtgärder för att minska påverkan på värdefulla naturmiljöer. Det rör sig dels <strong>om</strong>tre våtmarker, varav två med bekräftad förek<strong>om</strong>st av gölgroda, s<strong>om</strong> helt eller delvis k<strong>om</strong>mer attfyllas igen vid uppförandet av slutförvarsanläggningens drift<strong>om</strong>råde ovan mark, dels fem värdefullavåtmarker (kalkgölar och rikkärr) s<strong>om</strong> riskerar att påverkas av grundvattenbortledningen i form avgrundvattensänkning.dessa och dels för att säkerställa att populationen av gölgroda i Forsmark inte påverkas negativt avartskyddsförordningen inte påverkas på ett sätt s<strong>om</strong> strider mot lagstiftningen.I föregående kapitel har alla arter s<strong>om</strong> hittats i undersöknings<strong>om</strong>rådet och s<strong>om</strong> skyddas avartskyddsförordningens 4, 6, 7, eller 8:e paragraf bedömts med avseende på eventuell skada från denplanerade verksamheten. De arter för vilka inga åtgärder planeras är de s<strong>om</strong>: population är så stora att de inte påverkas mer än marginellt.Dessa arter anges i kapitel 5 och där beskrivs också de bedömningar s<strong>om</strong> gjorts för respektive art.De arter för vilka artspecifika åtgärder bedöms nödvändiga är gölgroda, gulyxne och större vattensalamander.Arterna käppkrokmossa, brudsporre samt flera andra k<strong>om</strong>mer dock att gynnas av deåtgärder s<strong>om</strong> planeras.6.1.1 Gölgrodaav gölgroda i Forsmark innefattar vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> de gölar s<strong>om</strong> riskerar påverkas av grundvattensänkningsamt anläggandet av flera nya gölar s<strong>om</strong> ersättning för de s<strong>om</strong> fylls igen vid drift<strong>om</strong>rådet.6.1.2 Större vattensalamanderStörre vattensalamander <strong>om</strong>fattas av ett nationellt åtgärdsprogram. Artens förek<strong>om</strong>st och ekologibeskrivs i avsnitt 5. De åtgärder s<strong>om</strong> planeras för större vattensalamander är vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong>våtmarksobjekten 7, 12, 14, 15, 16 och 18 <strong>om</strong> deras hydrogeologiska eller hydrologiska förhållandenändras <strong>till</strong> följd av grundvattenbortledningen från förvaret. Metodiken för åtgärder beskrivs iavsnitt 6.4.6.1.3 GulyxneGulyxne är mycket sällsynt i Sverige och <strong>om</strong>fattas av ett nationellt åtgärdsprogram. Artens förek<strong>om</strong>stoch ekologi beskrivs i avsnitt 5. De åtgärder s<strong>om</strong> planeras för gulyxne är vatten<strong>till</strong>försel<strong>till</strong> två våtmarker <strong>om</strong> deras hydrogeologiska eller hydrologiska förhållanden ändras <strong>till</strong> följd avgrundvattenbortledningen från förvaret. Metodiken för detta beskrivs i avsnitt 6.4.41
6.2 Tätning av slutförvarsanläggningens undermarksdelarInjektering (tätning) kring tunnlar och andra utrymmen under mark är en förebyggande åtgärd s<strong>om</strong>syftar <strong>till</strong> att minska inläckaget av grundvatten och effekterna av grundvattenbortledningen. Frågan<strong>om</strong> inläckage och bortledning av grundvatten samt möjligheter att begränsa inläckaget prövas in<strong>om</strong>ramen för <strong>SKB</strong>:s <strong>ansökan</strong> enligt miljöbalken.Principen för bergtätning gen<strong>om</strong> injektering innebär att man via borrhål pressar in ett injekteringsmedel(vanligen används cementbruk) s<strong>om</strong> sprids och härdar i sprickor och andra hålrum i berget.Detta skapar en injekterad zon (eller injekteringsskärm) med en viss tjocklek och vattengen<strong>om</strong>släpplighet(här betecknad K inj ). Det k<strong>om</strong>mer inte att bli nödvändigt att täta överallt och tätningav berget k<strong>om</strong>mer att anpassas <strong>till</strong> lokala förhållanden, s<strong>om</strong> <strong>till</strong> exempel sprickfrekvens. I demodellberäkningar s<strong>om</strong> redovisas i avsnitt 4.2 ansätts en injekterad zon endast där K inj är lägre änvattengen<strong>om</strong>släppligheten i <strong>om</strong>givande berg.Man brukar s<strong>om</strong> tumregel kunna förutsätta att en väl gen<strong>om</strong>förd injektering kring en tunnel ellerett bergrum ger en reduktion av vattengen<strong>om</strong>släppligheten i det närmast <strong>om</strong>givande berget med enfaktor 100.6.3 Nya gölar för gölgrodan6.3.1 Omfattning och ambition för skapande av nya gölarSammanlagt planeras fyra nya gölar motsvarande 1 000 <strong>till</strong> 1 500 m 2 vatten<strong>om</strong>råden <strong>till</strong>skapas in<strong>om</strong>de fastigheter s<strong>om</strong> <strong>SKB</strong> har förvärvat i Forsmark.<strong>SKB</strong> har undersökt flera tänkbara platser med avseende på lämplighet att skapa livsmiljöer för gölgroda(se figur 6-1). Förutsättningar för dessa lägen redovisas i detalj i bilaga 1. Planer finns att under 20<strong>11</strong>k<strong>om</strong>plettera dessa undersökningar samt att undersöka ytterligare ett antal platser. Samtliga föreslagnaplatser k<strong>om</strong>mer att undersökas med avseende på bland annat jordmäktighet och djup <strong>till</strong>moränen.De gölar s<strong>om</strong> föreslås skapas ska fungera s<strong>om</strong> livsmiljöer för gölgroda på ett sådant sätt att populationeni Forsmark inte påverkas negativt av att gölarna 12, 13a och 13b fylls igen. De nya gölarna ska göras iordning innan göl 12, 13a och 13b fylls igen. Syftet är att säkerställa att det finns en ekologisk kontinuitetför gölgroda i Forsmarks<strong>om</strong>rådet.Lokaliseringen av lägen för nya gölar har följt följande utgångspunkter: sprida sig <strong>till</strong> <strong>om</strong>givande gölar. Detta gör att det med god säkerhet går att förutsäga att de gölars<strong>om</strong> <strong>till</strong>skapas k<strong>om</strong>mer att koloniseras, dels därför att det finns våtmarker s<strong>om</strong> fungerar s<strong>om</strong>spridningsvägar mellan de befintliga gölarna och de nyanlagda, dels därför att avståndet mellangölarna är relativt kort (500–1 000 m). stödja varandra vid eventuella lokala utdöenden. krav kan inte <strong>till</strong>godoses med mindre än att gölarna anläggs i när<strong>om</strong>rådet. Erfarenheter av att skapa konstgjorda eller restaurera gölgrodedammar finns från Gårdskär 200242
31 24Figur 6-1. Gula prickar visar studerade lägen för nya grodgölar. Blå linje anger in<strong>om</strong> vilket <strong>om</strong>råde grodornakan sprida sig i dag. Röd linje visar spridnings<strong>om</strong>råde efter åtgärder. Orange fält visar spridnings<strong>om</strong>rådet<strong>om</strong> inga åtgärder vidtas. Kylvattenkanalen <strong>till</strong> kärnkraftverket utgör en spridningsbarriär.6.3.2 Principer för skapande av nya gölarLokalisering av <strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> hyser grodvatten. väljs platser s<strong>om</strong> är utströmnings<strong>om</strong>råden för grundvatten, <strong>till</strong> exempel kalkpåverkade kärr därvegetationen avslöjar en stabilt hög grundvattenyta. utsträckning s<strong>om</strong> möjligt ska utgöras av fastmark (se nedan). <strong>om</strong>råden. Detta för att förhindra snabba vattenutbyten och invandring av fisk. 43
undvikas då migrerande grodor lätt blir överkörda. placeras så att de länkar samman populationer s<strong>om</strong> har separerats. nyskapade vattnet).Anläggande 2 och 1 000 m 2 . Om gölarna är för små riskerar de attsnabbbare växa igen och torka ut. Med stora vatten ökar överlevnadschanserna för gädda ellerannan rovfisk, liks<strong>om</strong> närvaron av grodpredatorer s<strong>om</strong> <strong>till</strong> exempel häger. <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> livsrum för gölgrodan, både i vattnet och på land. Praktiskt och ekon<strong>om</strong>iskt är mindrevatten att föredra, då jordmassor inte behöver flyttas lika långt s<strong>om</strong> <strong>om</strong> stora ytor anläggs. dels gynnar solinstrålning <strong>till</strong> vattnet, dels minskar igenväxningshastigheten. får torka ut under s<strong>om</strong>maren. Ett vattendjup mellan 0,4–0,5 m eftersträvas. Djuphålor bör grävasför att säkerställa att gölen inte torkar ut. ringbarkas. Sly av glasbjörk, al eller sälg kan med fördel avlägsnas gen<strong>om</strong> rotuppdragning. in<strong>om</strong> det vatten<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> skapas. Av samma skäl ska strand mot vass<strong>om</strong>råde göras med en tväroch djup sektion. en fast botten med <strong>till</strong> exempel morän och lera är bättre substrat för undervattensvegetation(kransalger) jämfört med gyttja och torv.norrkant av gölen medan framför allt syd- och västsidorna ska vara fria från skuggande vegetation. från de gölar s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att fyllas igen. Inympning av fröbank och spridningskroppar från bådedjur och växter kan göras på olika sätt. En metod s<strong>om</strong> visat sig vara effektiv vid anläggande avvåtmarker och dammar är att samla material från botten och strandkant av en befintlig damm medmångformigt växt- och djurliv och överföra detta <strong>till</strong> den nyanlagda dammen. Ett effektivt sätt attgöra detta är med slamsugningsbil. helst i utströmnings<strong>om</strong>råden, förväntas vattenkvaliteten bli kalkrik med högt pH och därmedpassa gölgrodorna.6.3.3 SkötselS<strong>om</strong> nämnts tidigare utgör igenväxning av tidigare öppna gölar och kärr<strong>om</strong>råden ett hot mot grodor-ännu högre grad utsatta för igenväxning än de s<strong>om</strong> naturligt utbildats via avsnörning av havsvikar.Därför är det viktigt att de nya vatten s<strong>om</strong> anläggs också underhålls gen<strong>om</strong> att så långt s<strong>om</strong> möjligtförhindra återkoloniserande vegetation.44
Ett minimikrav bör vara att uppväxande träd och slyvegetation gallras bort och avröjs in<strong>om</strong> gölensnärmaste strandzon. På södersidan bör träd inte <strong>till</strong>åtas närmare än 30–40 m från gölens strand.Regelbunden slåtter av vass bör övervägas. Slåtter ökar inte bara solinstrålningen <strong>till</strong> vatten- och strand<strong>om</strong>rådenutan ger också en artrikare flora, vilket skapar naturvärden och gynnar biologisk mångfald. Detär troligt att också gölgrodan gynnas av en mer lågväxande och artrik vegetation kring gölarna.Restaurering av gölarna (främst fördjupning av igenväxande gölar) kan bli nödvändig underförvarets driftstid.6.3.4 Skyddsåtgärder för göl 13bEn av de tre gölarna (södra gölen 13b, se figur 4-1) i <strong>om</strong>rådet för ovanmarksanläggningen k<strong>om</strong>merendast delvis att fyllas igen. Den resterande delen k<strong>om</strong>mer <strong>om</strong> möjligt att skonas för att efter byggskedetiordningställas för att utgöra en lämplig miljö för gölgrodor. Under byggtiden k<strong>om</strong>mer gölenatt påverkas och blir därmed mindre lämplig s<strong>om</strong> gölgrodevatten. Tillrinnande vatten söder ifrån kanmed fördel ledas förbi gölen gen<strong>om</strong> att en vall anläggs mot gölens södra kant med ett uppsamlingsdikes<strong>om</strong> för vattnet direkt <strong>till</strong> utloppet i havet.6.3.5 Åtgärder innan utfyllnad av befintliga gölarDe nya gölarna ska anläggas i god tid innan gölarna på drift<strong>om</strong>rådet fylls igen. Det ger möjlighet <strong>till</strong>spontan invandring och etablering av nya delpopulationer.För att rädda de gölgrodor s<strong>om</strong> finns i gölarna 12 och 13a föreslås åtgärder för att fånga och flyttar<strong>om</strong>klumpar och förflytta dessa <strong>till</strong> nya gölar.Beroende på tidpunkten för markarbetena vid Söderviken kan det finnas behov av att stängsla ingölar s<strong>om</strong> ska fyllas igen för att hindra groddjur att ta sig <strong>till</strong>baka dit. Det kan också vara nödvändigtatt <strong>till</strong>fälligt stängsla in de gölar dit grodorna flyttas för att hindra att de vandrar därifrån och så attde kan <strong>till</strong>vänjas vid den nya gölen.6.4 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärr6.4.1 Bakgrund och syfteEnligt avsnitt 4.2.2 bedöms grundvattenbortledningen kunna medföra mycket stora konsekvenser förtvå arter s<strong>om</strong> är skyddade enligt artskyddsförordningen – gölgroda och gulyxne – <strong>om</strong> inga åtgärdervidtas. I detta avsnitt beskrivs beredskapen för artificiell vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärr,för att eliminera grundvattenbortledningens konsekvenser för dessa två arter. Av de våtmarkerdär gölgroda och gulyxne har observerats är två (våtmarksobjekt 7 och 15) belägna delvis in<strong>om</strong>påverkans<strong>om</strong>rådet för beräknad grundvattenavsänkning. Tre (våtmarksobjekt 14, 16 och 18) liggeri nära anslutning <strong>till</strong> påverkans<strong>om</strong>rådet in<strong>om</strong> den buffertzon där det är möjligt att grundvattenströmmarändras. Förslaget på åtgärder innebär beredskap för vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> dessa fem våtmarker.Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärr har inte tidigare gen<strong>om</strong>förts i Sverige. Miljööverd<strong>om</strong>stolenhar dock i en d<strong>om</strong> beträffande grundvattenbortledning från Hallandsåstunneln bedömt att det ärmöjligt att gen<strong>om</strong>föra skadeförebyggande åtgärder i känsliga naturtyper med hjälp av infiltration/ Miljööverd<strong>om</strong>stolen 2003/. I Belgien har läckage av kalkhaltigt vatten konstaterats förändra fattigkärrsvegetation<strong>till</strong> rikkärrsvegetation / Boeye et al. 1995/.I det följande behandlas ett antal grundläggande frågor s<strong>om</strong> har utretts, bland annat för att klargöra dentekniska och ekologiska gen<strong>om</strong>förbarheten (för detaljer, se bilagorna 2–4). Utredningarna behövs ävens<strong>om</strong> underlag för att i ett senare skede detaljplanera och förbereda de konkreta beredskapsåtgärderna.45
De utredningar s<strong>om</strong> avses är bland annat: <strong>om</strong>rådet, se avsnitt 6.4.2. försörja <strong>till</strong>förselsystemet med vatten, se avsnitt 6.4.2. vattenkällor, samt metoder för att <strong>till</strong>föra detta vatten <strong>till</strong> våtmarker, se avsnitt 6.4.3. avsnitt 6.4.4. påbörjas. Detta inkluderar även metoder för ”intrimning” och styrning av vatten<strong>till</strong>förseln, <strong>om</strong>den påbörjas, se avsnitt 6.4.5. att utvärdera och dra lärd<strong>om</strong>ar kring hur en vatten<strong>till</strong>förselanläggning vid en våtmark teknisktfungerar i praktiken, se avsnitt 6.4.6. <strong>till</strong>försel systemets funktion och för att underhålla systemet, se avsnitt 6.6.2.6.4.2 Förutsättningar för vatten<strong>till</strong>förselVattenbehov och vattenkvalitetModellverktyget MIKE SHE / Mårtensson et al. 2010/ har använts för att bedöma de vatten<strong>till</strong>flödens<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att behövas för att bibehålla opåverkade yt- och grundvattennivåer i anslutning<strong>till</strong> de fem våtmarksobjekten (se bilagorna 2 och 3). Enligt modellberäkningarna är våtmarkernastotala vattenbehov litet (årsmedelvärde knappt en liter per sekund och maximalt cirka fem liter persekund). Detta beror på att våtmarkerna är små och att avsänkningen av grundvattenytan är liten förde flesta av våtmarkerna. De mängder vatten s<strong>om</strong> kan behöva <strong>till</strong>föras är alltså praktiskt hanterbara.Beräknade tidsserier (bilaga 2) visar att vattenbehovet varierar under året, beroende dels på att ytochgrundvattennivåerna varierar, dels på att skillnaderna mellan opåverkade och påverkade nivåervarierar under året. De varierande vattenbehoven innebär att vatten<strong>till</strong>förseln bör ske via ett styr- ochreglersystem, med nivåstyrd <strong>till</strong>försel <strong>till</strong> varje enskild våtmark.Det är viktigt att det vatten s<strong>om</strong> <strong>till</strong>förs våtmarkerna inte innehåller några föroreningar och att detäven i övrigt har en kemisk sammansättning s<strong>om</strong> liknar den i våtmarkerna. Provtagningar samt fältochlaboratorieanalyser har gen<strong>om</strong>förts vid ett antal <strong>till</strong>fällen i fyra våtmarksobjekt för att karaktäriseravattnet i våtmarkerna / Qvarfordt et al. 2010/. Bilaga 3 redovisar resultat från de provtagningars<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts <strong>till</strong> och med slutet på år 2009. En jämförelse med vattenkemiska data från sjöar ochbäckar i Forsmarks<strong>om</strong>rådet / Tröjb<strong>om</strong> et al. 2007/ visar att våtmarkerna är typiska för övriga ytvatteni <strong>om</strong>rådet.Vatten<strong>till</strong>gångFör att försörja systemet med vatten behövs en vattenkälla, med <strong>till</strong>räcklig <strong>till</strong>gång och godtagbarvattenkvalitet. I bilaga 3 redovisas en bedömning av lämpligheten för alternativa vattenkällor,inklusive vatten från sjön Bruksdammen, grundvatten från befintliga eller nya borrhål, ytvatten frånen lokal sjö eller bäck samt vatten från slutförvarsanläggningens undermarksdel.Bedömningen är att det finns goda möjligheter att med en eller en k<strong>om</strong>bination av olika vattenkällorförsörja aktuella våtmarker med vatten av rätt mängd och kvalitet. Att använda vatten från sjönBruks dammen förefaller vara det mest lämpliga alternativet, med hänsyn <strong>till</strong> dess jämna och<strong>till</strong> förlitliga vatten<strong>till</strong>gång och vattenkvalitet. Vatten från ett vattenförsörjningshål s<strong>om</strong> borras frånslutförvars anläggningens ramp kan också vara ett alternativ, förutsatt att vattnet inte visar sig vara försalt. Vilken vattenkälla s<strong>om</strong> är lämpligast behöver dock utredas närmare innan slutligt val kan göras.46
6.4.3 System för vatten<strong>till</strong>förselDet krävs en huvudledning och distributionsledningar för att överföra vatten från en eller flera vattenkällor<strong>till</strong> våtmarkerna. Vinterdrift bedöms preliminärt inte vara nödvändig ur ekologisk synpunkt.För att möjliggöra individuellt nivåstyrd vatten<strong>till</strong>försel krävs ett separat styr- och reglersystem förrespektive våtmark.Sedan finns det olika metoder s<strong>om</strong> kan användas för vatten<strong>till</strong>förseln. För att så långt s<strong>om</strong> möjligtåter skapa ett ”naturligt” yt- och grundvatten, med motsvarande vattenkemisk karaktär s<strong>om</strong> det vattens<strong>om</strong> finns i våtmarkerna, bör dock vattnet <strong>till</strong>åtas passera gen<strong>om</strong> marken innan det når våtmarken.Exempelvis kan då vattnet <strong>till</strong>föras via infiltrationsbrunnar, eller via en brunn s<strong>om</strong> är kopplad <strong>till</strong>hålförsedda spridningsledningar (typ dräneringsrör) s<strong>om</strong> läggs ner i anlagda så kallade perkolationsmagasin(”stenkistor”). Det principförslag s<strong>om</strong> beskrivs nedan avser <strong>till</strong>försel via perkolationsmagasin(se principskiss i figur 6-2), även <strong>om</strong> andra tekniska lösningar är möjliga.Ett perkolationsmagasin vid en våtmark förläggs lämpligen i en sluttning ner mot våtmarken. Denövre metern av moränen i Forsmarks<strong>om</strong>rådet har generellt en högre vattengen<strong>om</strong>släpplighet jämförtk<strong>om</strong>mer att flöda mot rikkärret och gölen in<strong>om</strong> den övre delen av moränen. Det höga kalkinnehållet imoränen i Forsmarks<strong>om</strong>rådet / Hedenström och Sohlenius 2008/ innebär att kalk<strong>till</strong>försel (kalkbädd)sannolikt inte k<strong>om</strong>mer att behövas. Bilaga 3 ger en närmare teknisk beskrivning av ett systemför vatten<strong>till</strong>försel samt de kvartärgeologiska och hydrogeologiska förhållandena vid de fem våtmarkerna.Vatten<strong>till</strong>förselns hydrogeologiska effekter diskuteras närmare i avsnitt 6.4.4.6.4.4 Vatten<strong>till</strong>förselns förväntade effekterTillförselns hydrogeologiska effekterBeräkningarna visar att det bör vara möjligt att med en förhållandevis begränsad vatten<strong>till</strong>förselbi behålla en förhöjd grundvattenyta i anslutning <strong>till</strong> en <strong>till</strong>förselanläggning, oavsett <strong>om</strong> denna utformass<strong>om</strong> ett perkolationsmagasin eller en infiltrationsbrunn (eller flera). I bilaga 4 redovisas beräkningarav höjningen av grundvattenytans nivå vid ett perkolationsmagasin, vid en infiltrationsbrunn samt i<strong>till</strong>förselanläggningens <strong>om</strong>givningar (se även diskussion i bilaga 3). Tillförselanläggningens utformningpåverkar formen på vatten<strong>till</strong>förselns influens<strong>om</strong>råde, speciellt nära <strong>till</strong>förselanläggningen. Liteförenklat skulle man kunna säga att perkolationsmagasinet är ”effektivare i sidled” jämfört med eninfiltrationsbrunn. På större avstånd från <strong>till</strong>förselanläggningen minskar dock inverkan av på vilket sättvattnet <strong>till</strong>förs. För att erhålla en viss höjning av grundvattenytan vid en nedströms belägen våtmark,kan det dock krävas att man höjer vattenytan i en infiltrationsbrunn mer jämfört med den höjning s<strong>om</strong>krävs av grundvattenytan under ett perkolationsmagasin. Detta beror helt enkelt på att vattnet i detsenare fallet <strong>till</strong>förs över en yta i stället för i en punkt.Detaljerad projektering av <strong>till</strong>förselanläggningarna k<strong>om</strong>mer sannolikt att kräva vissa k<strong>om</strong>pletterandefältundersökningar, <strong>till</strong> exempel sondering eller borrning vid möjliga lägen för perkolationsmagasineller infiltrationsbrunnar. Vidare planerar <strong>SKB</strong> att gen<strong>om</strong>föra en tidsmässigt avgränsad pilotstudievid en våtmark i Forsmarks<strong>om</strong>rådet (se avsnitt 6.4.6), i syfte att utvärdera och dra lärd<strong>om</strong>ar kringhur en vatten<strong>till</strong>förselanläggning tekniskt fungerar i praktiken. Planen är att gen<strong>om</strong>föra en sådanpilotstudie i god tid innan grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningen påbörjas. Enpreliminär beskrivning av gen<strong>om</strong>förande och tidplan för vatten<strong>till</strong>förseln (inklusive en pilotstudie)ges i avsnitten 6.4.5 och 6.4.6.Tillförselns ekologiska effekterInfiltrationen av kalkrikt vatten k<strong>om</strong>mer att efterlikna de naturliga processer s<strong>om</strong> uppstår vid högtgrundvatten. Efters<strong>om</strong> infiltrationen sker i sluttningar ovanför de mest typiska rikkärrssamhällenak<strong>om</strong>mer det kalkhaltiga vattnet att sippra ut i eller strax under ytan i dessa miljöer. Detta leder <strong>till</strong> attväxtsamhällena och dess värden kan bestå. Gen<strong>om</strong> att vattnet leds via moränen på sidorna av gölarnak<strong>om</strong>mer det också att ha samma temperatur s<strong>om</strong> ett naturligt grundvattenflöde skulle ha. Infiltrationeni moränen ger också vattnet likartade kemiska egenskaper s<strong>om</strong> det naturliga grundvattnet.47
Figur 6-2. Principskisser av vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> rikkärr och kalkgöl.48
Sammanfattande bedömningSammantaget bedöms det s<strong>om</strong> tekniskt och ekologiskt gen<strong>om</strong>förbart att bevara naturvärden och arteri kalkgölar och rikkärr gen<strong>om</strong> den beskrivna metoden för vatten<strong>till</strong>försel. Detta innebär att grundvattenbortledningenfrån slutförvarsanläggningen inte ska medföra några ekologiska konsekvenserför de kalkgölar och rikkärr där en avsänkning av grundvattenytan förväntas.6.4.5 Förslag på gen<strong>om</strong>förande och tidplanDetta avsnitt ger ett översiktligt förslag på hur vatten<strong>till</strong>förseln vid behov ska gen<strong>om</strong>föras (se ävenbilaga 3).logiska förändringar i någon av de fem utpekade våtmarkerna och <strong>om</strong> dessa förändringar beror pågrundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningen. Detta kriterium innebär att ett kontrollprogrambehöver upprättas, inklusive mätningar i ett eller flera referens<strong>om</strong>råden. Ett förslag på kontrollprogrambeskrivs i avsnitt 6.6. Förslagsvis ska en observerad nivåförändring (avvikelse från ostörda förhållanden)bestå under i storleksordningen ett år innan beslut tas <strong>om</strong> att påbörja vatten<strong>till</strong>förseln.Efter ett eventuellt beslut <strong>om</strong> att initiera vatten<strong>till</strong>förseln, samt <strong>till</strong> vilken eller vilka våtmarker vattenska <strong>till</strong>föras, kan arbetet påbörjas med att anlägga <strong>till</strong>förselanläggningen med <strong>till</strong>hörande ledningaroch övriga installationer, vilket kan ta en viss tid. Det är därför rimligt att förutsätta att vatten<strong>till</strong>förselnkan påbörjas tidigast s<strong>om</strong>marsäsongen efter beslutet.6.4.6 Pilotstudie<strong>SKB</strong> planerar att s<strong>om</strong> ett steg i förberedelserna för vatten<strong>till</strong>försel gen<strong>om</strong>föra en tidsmässigt avgränsadpilotstudie vid en våtmark i Forsmarks<strong>om</strong>rådet innan grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningenpåbörjas. En sådan studie k<strong>om</strong>mer att ge <strong>SKB</strong> ett viktigt underlag för att utvärdera ochdra lärd<strong>om</strong>ar kring hur en vatten<strong>till</strong>förselanläggning vid en våtmark tekniskt fungerar i praktiken.Under 20<strong>11</strong> planerar <strong>SKB</strong> att förbereda gen<strong>om</strong>förandet av studien för att kunna initiera själva fältförsöketunder s<strong>om</strong>maren 2012. Preliminärt bedöms studien kunna gen<strong>om</strong>föras vid våtmarksobjekt 7(se figur 4-3). I våtmarken förek<strong>om</strong>mer både gölgroda och gulyxne, och den är redan i dagslägetförsedd med pegel- och grundvattenrör med aut<strong>om</strong>atiskt registrerande nivåmätningsutrustning.Vidare är våtmarken belägen in<strong>om</strong> det prognostiserade påverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytansavsänkning. Man bör kunna erhålla <strong>till</strong>fällig vattenförsörjning för försöket från en inkopplingspunktpå FKA:s vattenledningsnät i bostads<strong>om</strong>rådet (<strong>om</strong>rådet för <strong>till</strong>fälligt boende). In<strong>om</strong> pilotstudienutförs vatten<strong>till</strong>förseln förslagsvis s<strong>om</strong>martid, då grund- och ytvattennivåerna är låga.6.5 Skötsel av <strong>SKB</strong>:s mark i Forsmark<strong>SKB</strong> har förvärvat flera fastigheter i Forsmark. Fastigheterna täcker större delar av påverkans<strong>om</strong>rådetför en grundvattensänkning (se figur 6-3). För dessa fastigheter k<strong>om</strong>mer <strong>SKB</strong> att under20<strong>11</strong> ta fram en skötselplan. Förut<strong>om</strong> industrimark består fastigheterna av skog, kust<strong>om</strong>råde, sjöaroch våtmarker. Skötsel av <strong>SKB</strong>:s mark i Forsmark planeras <strong>om</strong>fatta insatser för skogsmarker ochvåtmarker. Förut<strong>om</strong> för de skogspartier s<strong>om</strong> är av utpräglad skogsbrukskaraktär k<strong>om</strong>mer skötsel av<strong>om</strong>rådet att vara inriktad på att bevara och gynna naturvärdena i både skogs- och våtmarksmiljöer.49
Figur 6-3. Karta över <strong>SKB</strong>:s fastigheter (Forsmark 3:32 och 6:17 nyligen ihopslagna och Forsmark 6:20).6.6 Uppföljning och kontrollprogram6.6.1 Nya gölgrodelokalerstadig population kan intervallen glesas. Inventeringar ska gen<strong>om</strong>föras med avseende på förek<strong>om</strong>stoch reproduktion av gölgroda. Populationen kan grovt uppskattas gen<strong>om</strong> räkning av spelande hannar.Reproduktionen följs upp gen<strong>om</strong> räkning av r<strong>om</strong>klumpar och smågrodor. Räkningen ger inget absolutmått på antalet grodor.Igenväxning av dammar kontrolleras med avseende på areal öppen vattenyta. Igenväxning i <strong>om</strong>givningenföljs gen<strong>om</strong> kontroll av trädhöjd in<strong>om</strong> när<strong>om</strong>rådet enligt de krav s<strong>om</strong> ställts upp i avsnitt 6.3.2.Om etablering av gölgrodor inte sker spontant eller <strong>om</strong> populationen sjunker onaturligt (gölgrodorhar stora naturliga variationer i populationen) ska orsaker sökas och åtgärdas (<strong>till</strong> exempel intensifieradskötsel, inplantering av lämpliga växter, trädröjning etc).50
6.6.2 Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarkerHydrogeologiska förhållanden i våtmarkerEtt förslag <strong>till</strong> kontrollprogram för grundvattenbortledningen ingår i ett samlat kontrollprogram i enbilaga <strong>till</strong> Slutförvarets <strong>ansökan</strong> enligt miljöbalken och redovisas inte här.Det översiktliga förslag <strong>till</strong> kontrollprogram s<strong>om</strong> anges här avser endast de fem våtmarker s<strong>om</strong>kan bli aktuella för infiltrationsåtgärderna. Förslag nedan syftar dels <strong>till</strong> att ge beslutsunderlag föreventuell initiering av vatten<strong>till</strong>försel, dels <strong>till</strong> att följa upp effekterna av sådana åtgärder.Vatten<strong>till</strong>försel k<strong>om</strong>mer att påbörjas endast <strong>om</strong> det uppstår grund- eller ytvattennivåförändringar inågon av de fem utpekade våtmarkerna, och <strong>om</strong> dessa förändringar beror på grundvattenbortledningenfrån slutförvarsanläggningen. För att kunna urskilja nivåförändringar s<strong>om</strong> är att hänföra <strong>till</strong>grundvattenbortledningen, måste kontrollprogrammet <strong>om</strong>fatta både de aktuella våtmarkerna ochandra, liknande våtmarksmiljöer i ett eller flera referens<strong>om</strong>råden.Pegel- och grundvattenrör samt nivåmätningsutrustning har installerats i bland annat våtmarksobjekten7, 14, 16, 18 och 23 / Werner et al. 2009/. Dessa installationer möjliggör en långsiktig uppföljningav grund- och ytvattennivåerna i dessa våtmarksobjekt. Motsvarande mätningar behöver även görasi ett referens<strong>om</strong>råde (eller flera referens<strong>om</strong>råden) med så likartade meteorologiska, topografiska ochhydrogeologiska förhållanden s<strong>om</strong> möjligt s<strong>om</strong> i det <strong>om</strong>råde där de aktuella våtmarkerna i Forsmarkär belägna, helst i ett skyddat <strong>om</strong>råde där inte <strong>om</strong>givningsförändringar är troliga.I bilaga 5 redovisas en översiktlig sammanställning rörande möjliga referens<strong>om</strong>råden, inklusive våtmarkeri perifera delar av Forsmarks<strong>om</strong>rådet, våtmarker på Hållnäshalvön (vid kusten, cirka 20 kmnordväst <strong>om</strong> Forsmark) och <strong>SKB</strong>:s tidigare förstudie<strong>om</strong>råde i Finnsjön (inåt landet, cirka 15 kmsydväst <strong>om</strong> Forsmark).Det behövs även konkreta kriterier för <strong>om</strong> och när beslut ska tas <strong>om</strong> att påbörja vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong>våtmarkerna i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. Utvärderingsmetoder och kriterier diskuteras kortfattat i bilaga 5.Uppföljning av vatten<strong>till</strong>förselns hydrogeologiska effekter samt underhållsbehovDå vatten<strong>till</strong>förseln påbörjats k<strong>om</strong>mer <strong>till</strong>förselanläggningarna att behöva ”trimmas” in och vidbehov justeras, för att säkerställa anläggningarnas funktion och för att få önskad styrning avkontinuerlig uppföljning av deras funktion och effekter.Vid långvarig drift är det viktigt att följa upp och vid behov åtgärda vatten<strong>till</strong>förselanläggningenskapacitet, efters<strong>om</strong> kapaciteten kan minska med tiden på grund av olika typer av igensättningar.Risken för igensättningar bör även beaktas vad gäller egenskaperna hos det <strong>till</strong>förda vattnet, s<strong>om</strong>därför regelbundet bör provtas och analyseras under hela den tid s<strong>om</strong> <strong>till</strong>förselanläggningarna äri drift. För en närmare diskussion kring dessa frågor, se bilaga 5.Ekologisk uppföljningUppföljning av gölgrodepopulationen görs årligen på samma sätt s<strong>om</strong> för de <strong>till</strong>skapade gölgrodelokalerna(avsnitt 6.6.1), det vill säga inventeringar med avseende på förek<strong>om</strong>st och reproduktion avgölgroda.Populationen kan uppskattas gen<strong>om</strong> räkning av spelande hannar. Reproduktion följs upp gen<strong>om</strong>räkning av r<strong>om</strong>klumpar och smågrodor. Räkningen ger inget absolut mått på antalet grodor.Igenväxning av våtmarkerna kontrolleras med avseende på areal öppen vattenyta. Omgivningen följsgen<strong>om</strong> kontroll av trädhöjd in<strong>om</strong> när<strong>om</strong>rådet enligt de krav s<strong>om</strong> ställts upp för anläggning i avsnitt 6.2.Om population gölgrodor sjunker onaturligt (gölgrodor har stora naturliga variationer i populationen)ska orsaker sökas och åtgärdas.51
Större vattensalamander anses ha liknande ekologiska krav s<strong>om</strong> gölgroda. Därför bedöms ingetspecifikt uppföljningsprogram för arten behövas.Gulyxne: Uppföljning av förek<strong>om</strong>st görs s<strong>om</strong> räkning av exemplar samt gen<strong>om</strong> uppföljning av vegetationi provytor. Uppföljning ska göras enligt metodik för rikkärr s<strong>om</strong> tas fram i det biogeografiska52
7 Förväntade konsekvenser med planerade åtgärderMed de åtgärder s<strong>om</strong> beskrivs i kapitel 6 bedömer <strong>SKB</strong> att projektet inte försvårar upprätthållandetav en gynnsam bevarandestatus hos arternas bestånd i dess naturliga utbrednings<strong>om</strong>råde.vattensalamander men gynnar samtidigt en rad andra skyddade arter s<strong>om</strong> är knutna <strong>till</strong> sammamiljöer. För gölgroda, gulyxne och större vattensalamander görs följande bedömningar:GölgrodaFör gölgrodan bedömer <strong>SKB</strong> att dispens krävs då livsmiljöer för gölgrodan k<strong>om</strong>mer att förstöras. Vidarekrävs också dispens för att i samband med utfyllnaden av befintliga gölar kunna fånga och därmedrädda individer. Slutligen riskerar gölar med förek<strong>om</strong>st av gölgroda att påverkas av en grundvattensänkning.Med de föreslagna åtgärderna k<strong>om</strong>mer gölgroda att få <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> flera reproduktionsgölari nära anslutning <strong>till</strong> befintliga gölar och sambanden, och därmed överlevnadschanserna, förgrodorna förväntas förbättras gentemot nollalternativet. Lokal population, regional population ochartens bevarandestatus bedöms inte påverkas negativt.GulyxneFör gulyxne bedömer <strong>SKB</strong> att dispens kan behövas då individer indirekt kan skadas av en grundvattensänkning<strong>om</strong> inga åtgärder vidtas. Bedömningen är att gulyxne med de föreslagna åtgärderna k<strong>om</strong>meratt kunna finnas kvar utan att skadas i de gölar (7, 16, 49, 71) där den finns i dag då de naturligavatten nivåerna k<strong>om</strong>mer att garanteras av infiltrationsåtgärderna i våtmark 7 och 16. Våtmarkerna 49och 71 påverkas inte. Den lokala populationen bedöms därför inte påverkas negativt. Gen<strong>om</strong> att ocksåandra våtmarker k<strong>om</strong>mer att infiltreras <strong>om</strong> behov uppstår k<strong>om</strong>mer även ett nätverk av lämpliga miljöeratt finnas kvar. Lokal population, regional population och artens bevarandestatus bedöms inte påverkasnegativt.Större vattensalamanderFör större vattensalamander bedömer <strong>SKB</strong> att dispens kan behövas då individer indirekt kan skadasav en grundvattensänkning <strong>om</strong> inga åtgärder vidtas. Större vattensalamander har observerats i endasttvå gölar (17 och 14) med risk för påverkan. Den finns troligen i flera gölar i <strong>om</strong>rådet. Beredskapför infiltrationsåtgärder i göl 14 samt i andra gölar säkerställer gölarnas ekologiska funktion för salamandrarna.De gölar s<strong>om</strong> görs i ordning för gölgroda k<strong>om</strong>mer också att gynna större vattensalamander.Lokal population, regional population och artens bevarandestatus bedöms inte påverkas negativt.Utöver gölgroda, gulyxne och större vattensalamander bedömer <strong>SKB</strong> att dispens behövs för deskyddade arterna s<strong>om</strong> listas i tabellerna 7-1, 7-2 och 7-3 då dessa k<strong>om</strong>mer eller kan k<strong>om</strong>ma attpåverkas av den planerade verksamheten <strong>om</strong> än i liten <strong>om</strong>fattning. För dessa arter föreslås dock ingaartspecifika åtgärder. De har en gynnsam bevarandestatus och finns i täta populationer in<strong>om</strong> och runt<strong>om</strong>rådet. Dessut<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer många att gynnas av de redan planerade åtgärderna (se avsnitt 6) sås<strong>om</strong>skapande av nya gölar, infiltration runt befintliga rikkärr eller skötselinsatser inriktade på våtmarker.Slutsatsen blir då att arternas lokala bevarandestatus inte påverkas mer än marginellt.53
Tabell 7-1. Arter skyddade enligt 4 § artskyddsförordningen.ArtÅkergrodaHavsörnPudrad kärrtrollsländaCitronfläckadkärrtrollsländaKonsekvens efter åtgärderArten k<strong>om</strong>mer att gynnas av de åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs för gölgroda. Vilket innebäratt en kontinuerlig ekologisk funktion kan säkerställas.Med normal hänsyn i uppförandeskede bedöms ingen påverkan ske.Enstaka individer kan påverkas men anläggande av dammar för gölgroda innebär atten kontinuerlig ekologisk funktion kan säkerställas.Enstaka individer kan påverkas men anläggande av gölar för gölgroda innebär att enkontinuerlig ekologisk funktion kan säkerställas.Tabell 7-2. Arter skyddade enligt 6 § artskyddsförordningen.ArtMindre vattensalamanderVanlig grodaVanlig paddaSnokKonsekvens efter åtgärderArten k<strong>om</strong>mer att gynnas av de åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs för gölgroda. Kontinuerligekologisk funktion kan säkerställas, även <strong>om</strong> enstaka individer kan skadas.Arten k<strong>om</strong>mer att gynnas av de åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs för gölgroda. Kontinuerligekologisk funktion kan säkerställas, även <strong>om</strong> enstaka individer kan skadas.Arten k<strong>om</strong>mer att gynnas av de åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs för gölgroda. Kontinuerligekologisk funktion kan säkerställas, även <strong>om</strong> enstaka individer kan skadas.Arten k<strong>om</strong>mer att gynnas av de åtgärder s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs för gölgroda. Kontinuerligekologisk funktion kan säkerställas, även <strong>om</strong> enstaka individer kan skadas.Tabell 7-3. Arter skyddade enligt 8 § artskyddsförordningen.ArtBrudsporreKäppkrokmossaDvärglummerÄngsnycklarKärrknipprotJungfru Marie nycklarNattviolGrönvit nattviolNästrotSkogsnycklarSkogsknipprotTvåbladKonsekvens efter åtgärderFinns i våtmark 14. Gen<strong>om</strong> infiltrationsåtgärder (<strong>om</strong> nödvändigt) k<strong>om</strong>mer våtmark 14samt ett nätverk av lämpliga miljöer att finnas kvar. Lokal population, regional populationoch artens bevarandestatus bedöms inte påverkas negativt.Finns i fem våtmarker (14, 16, 23, 49, 46a). Gen<strong>om</strong> infiltrationsåtgärder (<strong>om</strong>nödvändigt) k<strong>om</strong>mer dvärglummer att kunna finnas kvar i kvar i våtmarker 14 och 16.Våtmarkerna 46a och 49 påverkas inte. Lokal population, regional population ochartens bevarande status bedöms inte påverkas negativt.Enskilda plantor kan skadas indirekt och arterna riskerar att minska i flera våtmarkermen detta påverkar endast obetydligt den lokala populationen då en sammanhängandeförek<strong>om</strong>st med all säkerhet sträcker sig över större delen av riksintresse<strong>om</strong>rådetForsmark-Kallriga. Infiltrationsåtgärder(<strong>om</strong> nödvändigt) i fem våtmarkergaranterar förek<strong>om</strong>sterna av våtmarksorkidéer i dessa. De regionala populationernabedöms inte påverkas. Alla arterna har en god bevarandestatus.54
8 Övriga formella krav8.1 Formella krav för skapande av nya gölar för gölgrodanAnläggande av en våtmark är enligt förordning (1998:1388) <strong>om</strong> vattenverksamhet med mera enanmälningspliktig vattenverksamhet, <strong>om</strong> vatten<strong>om</strong>rådets yta inte överstiger fem hektar (50 000 m 2 ).<strong>SKB</strong> avser att lämna in anmälan <strong>om</strong> vattenverksamhet <strong>till</strong> Länsstyrelsen då dispens från artskyddsförordningenerhållits.8.2 Formella krav för vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarkerEnligt <strong>11</strong> kapitlet 2 § i miljöbalken utgör <strong>till</strong>försel av vatten för att öka grundvattenmängden en<strong>till</strong>ståndspliktig vattenverksamhet. I <strong>ansökan</strong> enligt miljöbalken för slutförvarssystemet k<strong>om</strong>merett yrkande finnas <strong>om</strong> att få återinfiltrera vatten i mark s<strong>om</strong> en skyddsåtgärd. För pilotstudien, s<strong>om</strong>syftar <strong>till</strong> att utvärdera tekniken för vatten<strong>till</strong>förseln, görs bedömningen att denna inte påverkar någraallmänna eller enskilda intressen och därför inte kräver <strong>till</strong>stånd enligt <strong>11</strong> kapitlet i miljöbalken.Om vatten från sjön Bruksdammen används s<strong>om</strong> vattenkälla för vatten<strong>till</strong>förseln, avser <strong>SKB</strong> attgen<strong>om</strong> ett civilrättsligt avtal med FKA (Forsmarks Kraftgrupp AB) hantera frågor kring leverans ochanslutningspunkt. Det bedöms finnas goda marginaler för att <strong>till</strong>godose de vattenbehov s<strong>om</strong> kan bliaktuella för vatten<strong>till</strong>förseln in<strong>om</strong> FKA:s gällande <strong>till</strong>stånd.55
9 ReferenserPublikationer utgivna av <strong>SKB</strong> (Svensk Kärnbränslehantering AB) kan hämtas på www.skb.se/publikationer.Andréasson J, Bergström S, Carlsson B, Graham P, Lindström G, 20<strong>04</strong>. Hydrological change– climate change impact simulations for Sweden. Ambio, 33, s 228–234.Axelsson C-L, Follin S, 2000. Grundvattenytesänkning och dess effekter vid byggnation och drift avett djupförvar. <strong>SKB</strong> R-00-21, Svensk Kärnbränslehantering AB.Boeye D, van Straaten D, Verheyen R F, 1995. A recent transformation fr<strong>om</strong> poor to rich fen causedby artificial groundwater recharge. Bosson E, Gustafsson L-G, Sassner M, 2008. surface hydrogeology at Forsmark. Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-09,Svensk Kärnbränslehantering AB.Brantberger M, Janson T, 2009. Underground Design Forsmark, Layout D2. Grouting. <strong>SKB</strong> R-08-<strong>11</strong>4,Svensk Kärnbränslehantering AB.Follin S, 2008. Bedrock hydrogeology Forsmark. Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark.<strong>SKB</strong> R-08-95, Svensk Kärnbränslehantering AB.Hedenström A, Sohlenius G, 2008. Description of the regolith at Forsmark. Site descriptive modelling,SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-<strong>04</strong>, Svensk Kärnbränslehantering AB.Johansson P-O, 2008. Description of surface hydrology and near-surface hydrogeology at Forsmark.Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-08, Svensk Kärnbränsle hantering AB.Miljööverd<strong>om</strong>stolen, 2003. D<strong>om</strong> 2003-10-17 i mål M 1894-03. Svea hovrätt.Mårtensson E, Gustafsson L-G, 2010. Hydrological and hydrogeological effects of an open repositoryin Forsmark. Final MIKE SHE flow modelling results for the Environmental Impact Assessment.<strong>SKB</strong> R-10-18, Svensk Kärnbränslehantering AB.Mårtensson E, Gustafsson L-G, Gustafsson A-M, Aneljung M, Sabel U, 2010. Hydrologiska ochhydrogeologiska effekter på våtmarker och skogs<strong>om</strong>råden av en slutförvarsanläggning i Forsmark.Resultat från modellering med MIKE SHE. <strong>SKB</strong> R-10-19, Svensk Kärnbränslehantering AB.Naturvårdsverket, 2000. Naturvårdsverket, 2009. Handbok för artskyddsförordningen. Del 1. Fridlysning och dispenser.Nilsson J, 2002. Rapport <strong>om</strong> restaurering av småvatten i Häckskär, östra Gårdskär. Stockholm:Qvarfordt S, Borgiel M, Berg C, 2010. Monitering Forsmark. Hydrochemical investigations in fourcalciferous lakes in the Forsmark area. Results fr<strong>om</strong> c<strong>om</strong>plementary investigations in the Forsmarkarea, 2008–2009. <strong>SKB</strong> P-10-25, Svensk Kärnbränslehantering AB.Ridderstolpe P, Stråe D, 2010. Vattenhantering vid ett slutförvar för använt kärnbränsle i Forsmark– läge Söderviken. <strong>SKB</strong> P-10-19, Svensk Kärnbränslehantering AB.Sjögren P, 1991. Extinction and isolation gradients in metapopulations: the case of the pool frog<strong>SKB</strong>, 2009. Underground design Forsmark. Layout D2. <strong>SKB</strong> R-08-<strong>11</strong>6, Svensk Kärnbränsle hantering AB.Sohlman A, 2007. Arter & naturtyper i habitatdirektivet: <strong>till</strong>ståndet i Sverige 2007. Uppsala:Artdatabanken.Tröjb<strong>om</strong> M, Söderbäck B, Johansson P-O, 2007. Hydrochemistry in surface water and shallowgroundwater. Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-07-55, Svensk KärnbränslehanteringAB.Udd D, Rydin H, 2008. Tidskrift, 102, s 85–99.Werner K, Lundholm L, Johansson P-O, 2009. Installation av grundvattenrör och pegelrör ivåtmarker och sjön Tjärnpussen. <strong>SKB</strong> P-09-17, Svensk Kärnbränslehantering AB.57
Platsbeskrivning för nya gölarBilaga 1Bilagan innehåller en platsbeskrivning av de <strong>om</strong>råden där nya gölar planeras. Lägena redovisas påkarta i figur 6.1 i rapporten.B1.1 Plats nr 1Figur B1-1. Fotografier av plats nr 1.B1.1.1 BeskrivningOmrådet utgörs av nordlig utlöpare av ett stort öppet kärr<strong>om</strong>råde i söder. Kärret är fortfaranderelativt öppet men är igenväxande med al, björk och bladvass. Området är inte klassat s<strong>om</strong> särskiltvärdefullt ur naturvårdssynpunkt.B1.1.2 Motiv och k<strong>om</strong>mentarerKärret uppfyller väl de kriterier för val av lokalisering s<strong>om</strong> beskrivs i avsnitt 6.3.1. Kärret står ihydraulisk förbindelse med ett stort kärr<strong>om</strong>råde mottar vatten från flera tiotals hektar skogsmark.Detta innebär att grundvattenytan i <strong>om</strong>rådet är högt och stabilt vilket också den långsamma igen-kan skapa gölar med fastbotten och lag<strong>om</strong> djup. Med åtgärder för gölgroda k<strong>om</strong>mer <strong>om</strong>rådet kunnahållas öppet och nya vatten<strong>om</strong>råden <strong>till</strong>föra <strong>om</strong>rådet nya natur- och gestaltningskvalitéer.Området avröjs innan schaktarbeten påbörjas. Utgrävning görs med angreppsriktning från fastmarkeni norr. Platsen <strong>till</strong>åter att flera små cirkelformade gölar (var och en med en yta på cirka 200 m 2 ) anläggs.Dessa gölar kan då anläggas med k<strong>om</strong>municerande sidor så att ett vatten<strong>om</strong>råde <strong>om</strong> minst 600 m 2 erhålls.B1.2 Plats nr 2Figur B1-2. Fotografier av plats nr 2.59
B1.2.1 BeskrivningOmrådet utgörs av ett smalt kärrparti s<strong>om</strong> avvattnar skogs- och kärrmarkerna i sydväst mot Tjärnpussen.Strax nedströms kärret ligger det kärr<strong>om</strong>råde där översilningsanläggning av <strong>SKB</strong>:s lakvattenfrån bergmasseupplag och FKA:s slutdamm för spillvattenhantering är planerad.Platsen där en ny göl föreslås ligger strax uppströms motionstigen och gränsar i norr mot <strong>om</strong>rådet förhusvagnsuppställning.B1.2.2 Motiv och k<strong>om</strong>mentarerPlatsen ligger in<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde där vattenverksamheter är planerade och där naturen redan är <strong>om</strong>formadoch påverkad. Detta gör att anläggningsarbeten och skötsel underlättas samt att störningar på orördmark är liten. Området är ej klassat s<strong>om</strong> särskilt värdefullt ur naturvårdssynpunkt. De nya grod miljöers<strong>om</strong> skapas k<strong>om</strong>mer berika de gestaltningsvärden och pedagogiska värden s<strong>om</strong> anläggningarna förlak- och spillvattenhantering k<strong>om</strong>mer utgöra.Då kärret är delvis igenvuxet måste anläggandet inledas med avröjning av träd och buskar. Schaktarbetenutförs med angreppsriktning från utfyllnads<strong>om</strong>rådet för motionsslingan och husvagnscampingen.Tillrinnande ytvatten från uppströms liggande kärrmarker leds förbi den göl s<strong>om</strong> skapasvia ett dike s<strong>om</strong> grävs gen<strong>om</strong> kärrets östra sida. För att undvika att utgående vatten från planeradlak- och spillvattenbehandling når den nya grodgölen och kärr<strong>om</strong>rådena uppströms läggs en tröskelvid motionsslingan. Lämplig storlek på den göl s<strong>om</strong> anläggs är 250–350 m 2 .B1.3 Plats nr 3Figur B1-3. Fotografier av plats nr 3.B1.3.1 BeskrivningPlatsen ligger en bit uppströms i det långsträckta och med bladvass kraftigt igenvuxna kärr<strong>om</strong>rådes<strong>om</strong> sträcker sig söderut från de gölar s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att påverkas av utfyllnad. Kärret kan sägas varauppdelat i tre bassänger och platsen där ny göl föreslås utgör ”utloppet” av den mellersta bassängen.Denna plats ligger någon meter över havets nivå och uppströms utloppet från det dike s<strong>om</strong> avbördarett kärr i väster. I väster gränsar <strong>om</strong>rådet mot bebyggd och delvis utfylld mark. I öster gränsar kärretmot en värdefull naturskog.B1.3.2 Motiv och k<strong>om</strong>mentarerKärret uppfyller de kriterier för val av lokalisering s<strong>om</strong> beskrivs i kapitel 5 i rapporten. Kärret står ihydraulisk förbindelse med det stora kärr<strong>om</strong>rådet och k<strong>om</strong>mer därför få samvarierande vattennivåeroch en vattenkvalitet av liknande karaktär.Det nya vatten<strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> skapas utgrävs mot moränmarken i väster strax uppström utloppet från kärr<strong>om</strong>rådena.Härifrån kan grävmaskin lätt ta sig <strong>till</strong> platsen från motionsstigen och husvagnscampingen.60
in<strong>till</strong>iggande naturvärda naturmiljöer i <strong>om</strong>rådet (gammelskog, rikkärr och havsstränder) gör att denya gölarna gärna utformas med tanke på gestaltning och rekreation för <strong>SKB</strong>:s besökare och personal.Avsättningsmöjligheter av utgrävda jordmassor finns också i när<strong>om</strong>rådet. Mycket jord k<strong>om</strong>meratt behövas för täckning av begränsningsvall runt planerat bergupplag och för byggande av jordvallarför att isolera gölar s<strong>om</strong> ska fyllas. Sammanlagt kan 800 m 2 göl skapas.B1.4 Plats nr 4Figur B1-4. Fotografier av plats nr 4.B1.4.1 BeskrivningDenna plats är en mindre kärrmark i skogen lite avsides övriga platser där nya gölar föreslagits.Lokaler med gölgroda finns dock inte långt från plasten. Kärret är kringvuxet med skog och harkaraktär av intermediärt kärr.B1.4.2 Motiv och k<strong>om</strong>mentarerKärret uppfyller de kriterier för val av lokalisering s<strong>om</strong> beskrivs i kapitel 5 i rapporten. Kärret liggerutanför <strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> bedöms påverkas av avsänkning. Avrinnings<strong>om</strong>rådet runt kärret är dock litetvarför ganska stora variationer i vattennivå kan väntas.Avröjning av skog och sly bör föregå utgrävning. Gölen grävs relativt djup 1–1,2 m för att säkerställavatten<strong>till</strong>gång i den göl s<strong>om</strong> skapas. Bottnarna k<strong>om</strong>mer då utbildas av enbart fastmark (leraoch morän). Sammanlagt kan 250 m 2 göl skapas.61
MIKE SHE-beräknade tidsserier på våtmarkernas vattenbehovBilaga 20,800,70Vatten<strong>till</strong>försel, l/sVåtmarksobjekt 70,600,500,400,300,200,100,001,801,601,40Vatten<strong>till</strong>försel, l/sVåtmarksobjekt 14 och 15Objekt 14Objekt 151,201,000,800,600,400,200,00Figur B2-1. Tidsserier på den vatten<strong>till</strong>försel (l/s) s<strong>om</strong> enligt MOUSE SHE-modellen krävs för attbibehålla grund- och ytvattennivån in<strong>om</strong> våtmarksobjekt 7 (övre bilden) samt 14 och 15 (nedre bilden).Resultaten avser tätningsfallet K inj = 10 –7 m/s och år 2006.63
0,900,80Vatten<strong>till</strong>försel, l/sVåtmarksobjekt 160,700,600,500,400,300,200,100,001,801,60Vatten<strong>till</strong>försel, l/sVåtmarksobjekt 181,401,201,000,800,600,400,200,00Figur B2-2. Tidsserier på den vatten<strong>till</strong>försel (l/s) s<strong>om</strong> enligt MOUSE SHE-modellen krävs för attbibehålla grund- och ytvattennivån in<strong>om</strong> våtmarksobjekt 16 (övre bilden) och 18 (nedre bilden). Resultatenavser tätningsfallet K inj = 10 –7 m/s och år 2006.64
Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> kalkgölar och rikkärrB3.1 Förutsättningar för vatten<strong>till</strong>förselBilaga 3B3.1.1 Vattenbehov och vattenkvalitetModellverktyget MIKE SHE / Mårtensson et al. 2010/ har använts för att bedöma de vatten<strong>till</strong>flödens<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att behövas för att bibehålla opåverkade yt- och grundvattennivåer i anslutning <strong>till</strong>kalkgölar och rikkärr. De opåverkade (naturliga) förhållandena representeras av modellberäknadetidsserier på yt- och grundvattennivåer för år 2006. Man kan dock i princip utgå från vilken tidsseries<strong>om</strong> helst, <strong>till</strong> exempel en uppmätt tidsserie. Påverkade förhållanden (med grundvattenbortledning)avser det hypotetiska fallet med ett helt öppet förvar samt tätningsfallet K inj = 10 –7 m/s.Tabell B3-1 sammanfattar modellberäknade vattenbehov under det studerade året 2006 för de femvåtmarksobjekten. I MIKE SHE-modellen <strong>till</strong>fördes vatten samtidigt <strong>till</strong> samtliga studerade objekt,vilket kan medföra en viss interferens mellan närliggande objekt. Efters<strong>om</strong> syftet här endast är attbedöma storleksordningen på erforderliga vatten<strong>till</strong>flöden, har eventuella interferenser underordnadbetydelse i sammanhanget.S<strong>om</strong> framgår av tabell B3-1 är vattenbehovet litet (i medel någon tiondels l/s eller mindre) för deflesta av våtmarkerna. Detta beror på att våtmarkerna är små och att avsänkningen av grundvatten-0,3 l/s för våtmarksobjekt 15 <strong>till</strong> 1,6 l/s för våtmarksobjekten 14 och 18. Summan av de maximalavatten behoven för samtliga våtmarksobjekt i tabellen är cirka 5 l/s. Detta utgör dock ett värsta fall,efters<strong>om</strong> det maximala vattenbehovet under året inte infaller samtidigt för alla objekt. Sammantagetvisar beräkningarna att de mängder vatten s<strong>om</strong> kan behöva <strong>till</strong>föras <strong>till</strong> de fem våtmarkerna ärpraktiskt hanterbara, även <strong>om</strong> <strong>till</strong>försel behövs samtidigt <strong>till</strong> flera av dessa våtmarker.Tabell B3-1. Beräknat vattenbehov för de fem våtmarkerna 7, 14–16 och 18. Beräkningarna avserett helt öppet förvar och tätningsfallet K inj = 10 –7 m/s / Mårtensson et al. 2010/.Våtmarksobjekt(se figur 4-3 i rapporten)Vattenbehov, år 2006 (l/s)Medel Max.7 0,2 0,614 0,2 1,615 0,06 0,316 0,05 0,818 0,2 1,6Summa 0,7 4,9Tidsserierna s<strong>om</strong> återges i bilaga 2 visar att vattenbehovet varierar under det studerade året 2006,vilket kan antas gälla generellt. Sådana variationer beror dels på att yt- och grundvattennivåernavarierar, dels på att skillnaderna mellan opåverkade och påverkade nivåer varierar under året. Enligtbilaga 2 är vattenbehovet litet under s<strong>om</strong>maren 2006 och större under vår och höst samma år. Devarierande vattenbehoven innebär att vatten<strong>till</strong>förseln bör ske via ett styr- och reglersystem, mednivåstyrd <strong>till</strong>försel <strong>till</strong> varje enskild våtmark.Med avseende på vattnets kvalitet är det viktigt att det vatten s<strong>om</strong> <strong>till</strong>förs våtmarkerna inte innehållernågra föroreningar och att det även i övrigt har en kemisk sammansättning s<strong>om</strong> liknar den i våtmarkerna.Exempel på kemiska parametrar s<strong>om</strong> kan ha betydelse i sammanhanget är vattnets kloridhalt,pH, alkalinitet och dess innehåll av näringsämnen (kväve och fosfor), kalcium, järn och mangan. Isyfte att söka karaktärisera vattnet i våtmarkerna i kemiskt hänseende, har provtagningar samt fältochlaboratorieanalyser gen<strong>om</strong>förts varannan månad sedan november 2008 i de fyra våtmarksobjekten14, 16, 18 och 49. Syftet med den kemiska karaktäriseringen är att klargöra <strong>om</strong> det finns någraspeciella kemiska krav s<strong>om</strong> bör ställas på det vatten s<strong>om</strong> vid behov ska <strong>till</strong>föras våtmarkerna. För attfå en så bred bild s<strong>om</strong> möjligt av våtmarkernas vattenkemiska karaktär, <strong>om</strong>fattar analyserna ett stortantal parametrar, inklusive de s<strong>om</strong> nämns ovan.65
Tabell B3-2 sammanfattar några resultat från de provtagningar s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts <strong>till</strong> och med slutetpå år 2009. Resultaten <strong>om</strong>fattar sex provtagnings<strong>till</strong>fällen;; november 2008, samt januari, mars,maj, augusti och oktober 2009. Undantaget är våtmarksobjekt 49 (provtagningspunkten med idPFM007444) där resultaten <strong>om</strong>fattar provtagningar vid fyra <strong>till</strong>fällen;; november 2008, samt januari,augusti och oktober 2009.Tabell B3-2. Sammanställning av några resultat från provtagningar och analyser av ytvatten frånvåtmarksobjekten 14, 16, 18 och 49 / Qvarfordt et al. 2010/ i form av minima- och maximavärden(Sicada data delivery #Sicada_09_174, november 2009). Tecknet ”
Tabell B3-3. Sammanställning av några resultat från provtagningar och analyser av vatten frånsjön Bruksdammen.Bruksdammen(PFM005864)(2009-10-07)Data erhållna från FKABruksdammen(2008-<strong>04</strong>-22)Bruksdammen(2008-<strong>11</strong>-<strong>04</strong>)Ingående råvatten vid FKA:svattenverk (2007-10-09)pH, lab. 7,55 7,5 7,8 7,6Elektrisk konduktivitet, EC 16,69 18,2 19,7 18,0(mS/m), lab.Klorid, Cl (mg/l) 4,2 6,2 7,0 7,1Kemisk syreförbrukning,21 32 18COD-Mn (mg/l)Fe (mg/l) 0,345 0,28 0,28 0,10Mangan, Mn (mg/l) 0,0351 Inte analyserat Inte analyserat Inte analyseratVätekarbonat, HCO 3 (mg/l) 82,6 Inte analyserat 84 Inte analyseratKalcium, Ca 29,7 31 37 29Grundvatten från befintliga eller nya borrhål: I Forsmarks<strong>om</strong>rådet kan det generellt anses finnasgoda möjligheter att erhålla grundvatten i <strong>till</strong>räcklig mängd från borrhål i berg. Om grundvattenfrån borrhål används s<strong>om</strong> vattenkälla behöver troligen luftning ske för att avskilja järn och mangan.Baserat på tidigare undersökningar av möjligheterna att använda grundvatten från borrhål i berg förFKA:s vattenförsörjning, är dock bedömningen att det finns en risk för saltvattenpåverkan vid storaoch/eller långvariga grundvattenuttag. En jämförelse med vattenkemiska data från <strong>SKB</strong>:s borrhål ijord och berg / Tröjb<strong>om</strong> et al. 2007/ visar att grundvattnets salthalt i regel är högre än salthalten i deprovtagna våtmarkerna redan på relativt måttliga djup. Undantagen utgörs av ett grundvattenrör ijord (SFM0<strong>04</strong>9), hammarborrhålet HFM03 och de övre delarna av hammarborrhålen HFM<strong>04</strong>, -13,-15, -19, vilka uppvisar en förhållandevis låg salthalt jämfört med övriga rör och borrhål i <strong>om</strong>rådet.Med tanke på den generellt höga salthalten bedöms grundvatten från borrhål inte vara lämpligasts<strong>om</strong> primär vattenkälla för vatten<strong>till</strong>förseln. Bortledande av grundvatten är en <strong>till</strong>ståndspliktigvattenverksamhet.Ytvatten från en lokal sjö: Uttag av sjövatten är ett alternativ s<strong>om</strong> skulle kunna ge en stabil vattenförsörjning.Bolundsfjärden, vilken är den största sjön i <strong>om</strong>rådet, bör ge goda möjligheter att erhålla<strong>till</strong>räckligt med vatten. Sjön är också centralt belägen i förhållande <strong>till</strong> de våtmarker <strong>till</strong> vilka vatten<strong>till</strong>förselkan bli aktuellt. En jämförelse med vattenkemiska data från Bolundsfjärden / Tröjb<strong>om</strong> et al.2007/ visar dock att salthalten i sjön i regel är högre än salthalten i de provtagna våtmarkerna. Sjönkan periodvis innehålla bräckt vatten på grund av saltvatteninträngning från havet vid hög havsnivå.Bolundsfjärden bedöms därför inte vara lämpligast s<strong>om</strong> primär vattenkälla. Bortledande av ytvattenfrån en sjö är en anmälningspliktig vattenverksamhet, <strong>om</strong> bortledningen är högst 1 000 m 3 /dygn (dockhögst 200 000 m 3 /år).Ytvatten från en lokal bäck: Kemiska analyser av bäckvatten / Tröjb<strong>om</strong> et al. 2007/ visar att salt halteni bäckarna med vissa undantag är något högre än salthalten i de provtagna våtmarkerna. En <strong>till</strong>räckligtlåg salthalt har dock uppmätts dels i bäcken mellan sjöarna Gunnarsboträsket och Labboträsket,och dels i bäcken mellan sjöarna Eckarfjärden och Bolundsfjärden, uppströms biflödet från sjöndessa bäckar i storleksordningen 10–30 l/s. Enligt mätserierna förek<strong>om</strong>mer det dock relativt långaperioder med låg eller ingen vattenföring, framför allt under sens<strong>om</strong>mar och tidig höst. Detta innebäratt bäckarna skulle behöva k<strong>om</strong>pletteras med någon annan vattenkälla under dessa delar på året.Av denna anledning bedöms ytvatten från någon av dessa bäckar inte vara lämpligast s<strong>om</strong> primärvattenkälla. Bortledande av ytvatten från ett vattendrag är en anmälningspliktig vattenverksamhet,<strong>om</strong> bortledningen är högst 600 m 3 /dygn (dock högst 100 000 m 3 /år).Vatten från slutförvarsanläggningens undermarksdelar: Rent principiellt kan det vatten s<strong>om</strong>pumpas upp från slutförvarsanläggningen nyttjas s<strong>om</strong> vattenkälla. Detta vatten k<strong>om</strong>mer dock attutgöra en blandning mellan grundvatten s<strong>om</strong> läcker in <strong>till</strong> förvaret och bruksvatten från borrningsochsprängningsarbeten. Vattnet k<strong>om</strong>mer därför att innehålla bland annat nitrat- och ammoniumkvävefrån sprängmedelsanvändning / Ridderstolpe och Stråe 2010/. Kvävehalten i bergdränaget från67
ampen kan förväntas avta efter uppförandeskedet. Det skulle även vara möjligt att ta vatten från ett”vattenförsörjningshål” s<strong>om</strong> borras från rampen in i berget. Dock kan salthalten i grundvattnet varahög på grund av närheten <strong>till</strong> havet och kylvattenkanalen. Ett sådant borrhål bedöms vara möjligt attanvända s<strong>om</strong> primär vattenkälla, <strong>om</strong> vattnet inte visar sig vara för salt. Bortledande av grundvattenär en <strong>till</strong>ståndspliktig vattenverksamhet.Sammantaget bedöms det finnas goda möjligheter att med en eller en k<strong>om</strong>bination av vattenkällorförsörja våtmarker i Forsmarks<strong>om</strong>rådet med vatten av rätt mängd och kvalitet. Att använda vattenfrån sjön Bruksdammen förefaller vara det mest lämpliga alternativet, med hänsyn <strong>till</strong> dess jämnaoch <strong>till</strong>förlitliga vatten<strong>till</strong>gång och vattenkvalitet. Vatten från ett vattenförsörjningshål s<strong>om</strong> borrasin i berget från slutförvarsanläggningens ramp kan också vara ett alternativ. Vilken vattenkälla s<strong>om</strong>bedöms vara lämpligast behöver dock utredas närmare innan slutligt val kan göras.B3.2 Teknisk beskrivning av ett system för vatten<strong>till</strong>förselB3.2.1 Överföring och <strong>till</strong>försel av vattenDet krävs en huvudledning för att överföra vatten från en eller flera vattenkällor <strong>till</strong> våtmarkerna.Från en huvudledning kan vattnet ledas via förgreningar (T-kopplingar) i distributionsledningar ut<strong>till</strong> de olika våtmarkerna. Dessa ledningar kan förläggas på markytan eller grävas ner. De begränsadevattenflöden s<strong>om</strong> bedöms bli aktuella (se tabell B3-1) innebär att huvud- och distributionsledningarnasdiameter inte behöver överstiga <strong>11</strong>0 mm;; detta underlättar utläggningen, efters<strong>om</strong> ledningarnakan läggas ut från rulle.Ledningarna bör vara eluppvärmda <strong>om</strong> de ska kunna användas även vintertid. Uppvärmningenbedöms få dålig effekt <strong>om</strong> avståndet från elförsörjningen överstiger några hundratal meter, vilketinnebär att flera elförsörjningspunkter behövs <strong>om</strong> långa ledningssträckor ska vara eluppvärmda. Förledningsdiametrar på upp <strong>till</strong> 63 mm finns det prefabricerade eluppvärmda ledningar <strong>till</strong>gängliga påmarknaden. Vinterdrift bedöms dock preliminärt inte vara nödvändigt ur ekologisk synpunkt, vilketdäremot skulle innebära att ledningarna behöver kunna tömmas på vatten inför vintern.tureni regel under 0 °C under perioden november/december <strong>till</strong> mars, och i regel över 5 °C underperioden april/maj <strong>till</strong> oktober. Enligt snödjupsmätningar finns det i regel snö i Forsmarks<strong>om</strong>rådetfrån slutet av november/början av december fram <strong>till</strong> slutet av mars/början av april / Löfgren 2008/;;i gen<strong>om</strong>snitt finns det snö i drygt 100 dagar per vinter i skogsmark och i ungefär 80 dagar i <strong>om</strong>rådenmed öppen mark. Om <strong>till</strong>förselanläggningen utformas utan möjlighet för vinterdrift, bör man alltsåkunna <strong>till</strong>föra vatten under perioden april <strong>till</strong> november, det vill säga i gen<strong>om</strong>snitt under en period pååtta månader.För att möjliggöra individuellt nivåstyrd vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> de olika våtmarkerna, krävs ett separatstyr- och reglersystem för respektive våtmark. Huvudvattenledningen k<strong>om</strong>mer att förses med enventil s<strong>om</strong> kan användas för att öppna och stänga av vattnet <strong>till</strong> hela <strong>till</strong>förselsystemet. S<strong>om</strong> enpreliminär teknisk lösning, kan man förse de respektive distributionsledningarna <strong>till</strong> varje våtmarkmed en nivåstyrd strypventil s<strong>om</strong> individuellt reglerar vatten<strong>till</strong>förseln <strong>till</strong> varje våtmark. För attskydda styr- och reglerutrustningen mot väder och vind, kan utrustningen vid respektive våtmarkbyggas in i en liten bod.För att ytterligare klargöra detaljerna i de tekniska lösningarna behövs en detaljerad projektering. Dennaprojektering k<strong>om</strong>mer att inkludera ledningsdimensioner och -typer, ledningsförläggning, samt uppgifter<strong>om</strong> vattentryck vid vattenverket (pumparnas uppfordringshöjd) och beräkning av tryckförlusternafram <strong>till</strong> <strong>till</strong>förselpunkterna i de olika våtmarkerna. Utifrån denna projektering avgörs även eventuellabehov av pumpar för tryckstegring i huvud- eller distributionsledningarna. Oavsett utformningen påde tekniska lösningarna, behöver dock vissa ingrepp göras i naturen i form av ledningsdragningar ochövriga installationer. Detta gör att även den estetiska utformningen är viktig.Det finns olika metoder s<strong>om</strong> kan användas för att <strong>till</strong>föra vattnet <strong>till</strong> våtmarkerna. Tillförseln skullei princip kunna uppdelas på våtmarkernas göl- respektive rikkärrsdel, där <strong>till</strong>förseln <strong>till</strong> ytvattnet(göldelen) kan ske direkt med slang. För att så långt s<strong>om</strong> möjligt återskapa ett ”naturligt” yt- ochgrundvatten, med motsvarande vattenkemiska karaktär s<strong>om</strong> det vatten s<strong>om</strong> finns i våtmarkerna, bördock vattnet <strong>till</strong>åtas passera gen<strong>om</strong> marken innan det når våtmarken. Exempelvis kan då vattnet68
<strong>till</strong>föras via infiltrationsbrunnar, eller via en brunn s<strong>om</strong> är kopplad <strong>till</strong> hålförsedda spridningsledningar(typ dräneringsrör) s<strong>om</strong> läggs ner i anlagda så kallade perkolationsmagasin (”stenkistor”).De senare kan liknas med ledningsgravar fyllda med singel eller makadam, och s<strong>om</strong> ofta anläggsför <strong>om</strong>händertagande av dagvatten / Vägverket 1990/. Det principförslag s<strong>om</strong> beskrivs nedan avser<strong>till</strong>försel via perkolationsmagasin, även <strong>om</strong> s<strong>om</strong> sagt även andra tekniska lösningar är möjliga.Spridningsledningarna i ett perkolationsmagasin kan lämpligen ha en diameter på 40–50 mm. För attförhindra att luft dras ner i magasinet bör vatten<strong>till</strong>förseln <strong>till</strong> brunnen (se principskiss i avsnitt 6.4.3 irapporten) ske via ett rör s<strong>om</strong> mynnar under vattenytan i perkolationsmagasinet / Andersson et al. 1984/.Vid en projektering av ett perkolationsmagasin behöver man beakta faktorer s<strong>om</strong> markfrost, kringfyllnadsamt möjligheter <strong>till</strong> spolning och tömning av ledningar. Med avseende på markfrost, visar flerårigafrostdjupsmätningar i Forsmarks<strong>om</strong>rådet att det i medel finns markfrost i ungefär 40 dagar per vinter iskogsmark och i 80 dagar i <strong>om</strong>råden med öppen mark. Det maximalt uppmätta frostdjupet är mindre än0,1 m i skogsmark och ungefär 0,5 m i <strong>om</strong>råden med öppen mark / Löfgren 2008/.För att åstadk<strong>om</strong>ma ett grundvattenflöde från perkolationsmagasinet mot våtmarken, krävs attgrund vattenytan vid perkolationsmagasinet är högre än grundvattenytan vid våtmarken. Ettperkolations magasin vid en våtmark förläggs lämpligen i en sluttning ner mot våtmarken, på ettavstånd av 10–15 m från denna. S<strong>om</strong> diskuteras närmare nedan, har den övre metern av moränen iForsmarks<strong>om</strong>rådet generellt en högre vattengen<strong>om</strong>släpplighet jämfört med moränens djupare delaroch gölen in<strong>om</strong> den övre delen av moränen. Det höga kalkinnehållet i moränen i Forsmarks<strong>om</strong>rådet/ Hedenström och Sohlenius 2008/ innebär att kalk<strong>till</strong>försel (kalkbädd) sannolikt inte k<strong>om</strong>mer attbehövas. Det är viktigt att få rätt lutning på spridningsrören, så att inte vatten <strong>till</strong>förs marken enbarti enstaka punkter, <strong>till</strong> exempel i någon av spridningsrörens ändar. Vatten<strong>till</strong>förselns hydrogeologiskaeffekter diskuteras närmare i avsnitt 6.4.4 i rapporten och i bilaga 4.B3.2.2 Geologiska och hydrologiska förhållanden vid våtmarkerDetta avsnitt ger en översiktlig beskrivning av de kvartärgeologiska och hydrogeologiskaförhållandena vid de fem våtmarkerna. Syftet med beskrivningen är att belysa de objektspecifikaförutsättningarna för vatten<strong>till</strong>förseln och hur <strong>till</strong>förseln kan ske. Vidare beskrivs några indata s<strong>om</strong>kan användas för att bedöma de hydrologiska och hydrogeologiska effekterna av vatten<strong>till</strong>förseln.Tabell B3-4 sammanfattar den generella jordlagerföljden i Forsmarks<strong>om</strong>rådet / Hedenström ochSohlenius 2008/ samt gen<strong>om</strong>snittliga värden på gen<strong>om</strong>snittlig horisontell hydraulisk konduktivitet(K h grundvattenflödet sker nära markytan, givet att grundvattenytan är nära markytan.Tabell B3-4. Generell jordlagerföljd i Forsmarks<strong>om</strong>rådet / Hedenström och Sohlenius 2008/ samthydraulisk konduktivitet K h / Johansson 2008/.Kvartär avlagring Relativ ålder K h (m/s)Torv Yngst < 0,6 m: 1·∙10 –6< 0,6 m: 3·∙10 –7Postglacial lera(gyttja, gyttjelera, lergyttja) 3·∙10 –7Postglacial sand/grus 1.5·∙10 –4Glaciallera < 0.6 m: 1,0·∙10 –6> 0.6 m: 1,5·∙10 –8Morän Äldst Fin- och grovmorän:< 0.60: 1,5·∙10 –5> 0.6 m:Finmorän: 1·∙10 –7Grovmorän: 1,5·∙10 –6Övergång jord–berg 1,5·∙10 –569
Forsmarks<strong>om</strong>rådet / Hedenström och Sohlenius 2008/ samt en ge<strong>om</strong>etrisk modell över jorddjup ochjordlagerföljder i <strong>om</strong>rådet / Hedenström et al. 2008/. Efter det att jordartskartan och den ge<strong>om</strong>etriskamodellen tagits fram, har k<strong>om</strong>pletterande sticksonderingar gen<strong>om</strong>förts i ett stort antal våtmarksobjekti <strong>om</strong>rådet / Sohlenius och Hedenström 2009/. Syftet med dessa sticksonderingar är att ta frammer detaljerad information <strong>om</strong> jordlagerföljderna vid bland annat de nu aktuella våtmarkerna, och attutröna <strong>om</strong> den konceptuella jordlagermodellen över Forsmarks<strong>om</strong>rådet är <strong>till</strong>ämpbar även för dessavåtmarker. I / Sohlenius och Hedenström 2009/ sammanfattas även information från de jordlagerundersökningars<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>fördes under åren 2002–2007, in<strong>om</strong> ramen för platsundersökningarna,<strong>till</strong> exempel / Hedenström 2003, 20<strong>04</strong>, Lokrantz och Hedenström 2006/. Slutligen har detaljeradinformation <strong>om</strong> jordlagerföljder erhållits i samband med borrningar s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts vid installationav grundvattenrör och pegelrör i bland annat de nu aktuella våtmarkerna / Werner et al. 2009/.Våtmarksobjekt 7: I våtmarken överlagras moränen av lergyttja. Under gölen i våtmarkens centraladelar överlagras lergyttjan i sin tur av kärrtorv. Det finns inga postglaciala sediment (lergyttjaeller kärrtorv) ovan moränen i <strong>om</strong>rådena kring våtmarken. Enligt jorddjupsmodellen är det totalajorddjupet i och kring våtmarken i storleksordningen 3–4 m. Väster och öster <strong>om</strong> våtmarken finnsdet <strong>om</strong>råden med jorddjup på 6–8 m. Baserat på sonderingar och borrningar, bedöms de postglacialasedimenten ha en mäktighet på upp <strong>till</strong> en halv meter. Vid läget för våtmarken bör därför moränen haen mäktighet på minst 2–3 m. Vid borrningar har moränen bedömts vara stenig-grusig, vilket skulleinnebära att moränen vid läget för våtmarken har en relativt hög hydraulisk konduktivitet.Våtmarksobjekt 14: I våtmarken överlagras moränen av ett tunt (0,2–0,3 m) lager lergyttja. Det finnsingen lergyttja ovan moränen i <strong>om</strong>rådena kring våtmarken. Enligt jorddjupsmodellen är det totalajorddjupet i och kring våtmarken i storleksordningen 3–4 m, med större jorddjup (5–6 respektive7–10 m) i den östra och norra delen av våtmarken. Vid läget för våtmarken bör därför moränen ha enmäktighet på minst 2–3 m, med större moränmäktighet i <strong>om</strong>råden öster och norr <strong>om</strong> våtmarken.Våtmarksobjekt 15: I våtmarken överlagras moränen av ett tunt (0,2–0,3 m) lager kärrtorv i vissadelar av våtmarken, och av ett tunt lager lergyttja i andra delar. Det finns inga postglaciala sediment(lergyttja eller kärrtorv) i <strong>om</strong>rådena kring våtmarken. Enligt jorddjupsmodellen är det totala jorddjupeti och kring våtmarken i storleksordningen 3–4 m, med större jorddjup (5–6 respektive 7–10 m)i den norra och östra delen av våtmarken. Vid läget för våtmarken bör därför moränen ha en mäktighetpå minst 2–3 m, med större moränmäktighet i <strong>om</strong>råden öster och norr <strong>om</strong> våtmarken, med störremoränmäktighet i <strong>om</strong>råden norr och öster <strong>om</strong> våtmarken.Våtmarksobjekt 16: I våtmarken överlagras moränen av ett lager lergyttja, med en mäktighet på upp<strong>till</strong> en halvmeter. I de centrala delarna av våtmarken förek<strong>om</strong>mer ett tunt lager med postglacial sandunder lergyttjan, vilket i sin tur överlagrar ett upp <strong>till</strong> en halvmeter mäktigt lager med glaciallera.Områdena kring våtmarken saknar huvudsakligen postglaciala sediment och glaciallera. Undantagetär ett <strong>om</strong>råde söder <strong>om</strong> våtmarken, där det ovan moränen finns glaciallera s<strong>om</strong> överlagras av etttunt ytlager med postglacial sand. Enligt jorddjupsmodellen är det totala jorddjupet i och kringvåtmarken i storleksordningen 3–4 m, med ett något större jorddjup (5–6 m) i den sydöstra delen avvåtmarken. Vid läget för våtmarken bör därför moränen ha en mäktighet på minst 1–2 m, med störremoränmäktighet i <strong>om</strong>råden sydöst <strong>om</strong> våtmarken.Våtmarksobjekt 18: Under och närmast kring gölen i våtmarkens centrala delar överlagras moränenav ett lager lergyttja. Detta lager har en mäktighet på ungefär en halv meter. I de centrala delarna avvåtmarken finns det även <strong>om</strong>råden där lergyttjan underlagras av ett relativt tunt lager med postglacialsand-grus, s<strong>om</strong> i sin tur underlagras av ett lager med glaciallera, med en mäktighet på ungefär enhalv meter. Det finns även <strong>om</strong>råden med ett sandlager mellan moränen och glacialleran. Söder <strong>om</strong>gölen finns det ett mindre <strong>om</strong>råde med glaciallera, s<strong>om</strong> överlagras av ett tunt ytlager postglacialsand. Det finns inga postglaciala sediment (lergyttja) eller glaciallera i <strong>om</strong>rådena kring våtmarken.Enligt jorddjupsmodellen är det totala jorddjupet i och kring våtmarken i storleksordningen 3–4 m,med mindre jorddjup söder <strong>om</strong> våtmarken. Vid läget för våtmarken kan således moränen ha enrelativt liten mäktighet (ställvis kring en meter). Den förhållandevis k<strong>om</strong>plexa jordlagerföljden i ochkring våtmarken bör beaktas då vatten<strong>till</strong>förseln utformas, <strong>till</strong> exempel med avseende på förek<strong>om</strong>stenav ett sannolikt tätt lager med glaciallera.70
B3.3 Vatten<strong>till</strong>förselns hydrogeologiska effekterEn förutsättning för att vatten<strong>till</strong>förseln ska ge de önskade ekologiska effekterna, är att <strong>till</strong>förselanläggningenoch vatten<strong>till</strong>flödet dimensioneras för att uppnå avsedda effekter på grundvattenytans nivåvid och nedströms <strong>till</strong>förselanläggningen. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av <strong>till</strong>förselnseffekter på grundvattenytans nivå. Beskrivningen avser kvartärgeologiska och hydrogeologiskaförhållanden s<strong>om</strong> är typiska för våtmarker i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. Vidare beskrivs och diskuterasbetydelsen av <strong>till</strong>förselanläggningens utformning, dimensioner och den mängd vatten s<strong>om</strong> <strong>till</strong>förs.I bilaga 2 redovisas resultat från modellering med modellverktyget MIKE SHE, avseende denvatten<strong>till</strong>försel s<strong>om</strong> kan behövas för att bibehålla grundvattenytans nivå vid de fem aktuellavåtmarkerna då grundvatten leds bort från slutförvarsanläggningen. För att kunna bedöma effekternapå grundvattenytans nivå då vatten <strong>till</strong>förs i direkt anslutning <strong>till</strong> en våtmark, har s<strong>om</strong> beskrivs nedanMIKE SHE-modelleringen k<strong>om</strong>pletterats med bedömningar s<strong>om</strong> baseras på andra, förhållandevisenkla modeller. En orsak <strong>till</strong> detta är att beräkningscellerna i MIKE SHE-modellen har en storlekpå 40 gånger 40 meter i horisontalplanet. Detta motsvarar ungefär skalan på det aktuella problemet;;det tänkta avståndet från vatten<strong>till</strong>förselanläggning och våtmark, samt den totala storleken på någraav de aktuella våtmarkerna. Vidare sker vatten<strong>till</strong>förseln i MIKE SHE-modellen gen<strong>om</strong> att <strong>till</strong>föravattnet jämnt fördelat över respektive våtmarks yta. I verkligheten k<strong>om</strong>mer vattnet <strong>till</strong>föras i enskildapunkter (infiltrationsbrunnar), linjer (perkolationsmagasin) eller ytor, i anslutning <strong>till</strong> våtmarken.Detaljer kring de beräkningsmodeller s<strong>om</strong> nämns nedan och resultaten i sin helhet redovisas i bilaga 4.Baserat på dessa resultat diskuteras några av de huvudsakliga aspekter s<strong>om</strong> behöver beaktas vidutformning och dimensionering av en anläggning för vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarker. Modellberäkningarnaoch de definierade beräkningsfallen syftar enbart <strong>till</strong> att illustrera huvudsakliga skillnader i <strong>till</strong>förselnseffekter på grundvattenytans nivå, beroende på hur vattnet <strong>till</strong>förs. Mer detaljerad projektering av <strong>till</strong>förselanläggningarnak<strong>om</strong>mer sannolikt att kräva vissa k<strong>om</strong>pletterande fältundersökningar, <strong>till</strong> exempelsondering eller borrning vid möjliga lägen för perkolationsmagasin eller infiltrationsbrunnar. Vidareplanerar <strong>SKB</strong> att gen<strong>om</strong>föra en tidsmässigt avgränsad pilotstudie vid en våtmark i Forsmarks<strong>om</strong>rådet, isyfte att utvärdera och dra lärd<strong>om</strong>ar kring hur en vatten<strong>till</strong>förselanläggning tekniskt fungerar i praktiken.Planen är att gen<strong>om</strong>föra en sådan pilotstudie i god tid innan grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningenpåbörjas. En preliminär beskrivning av gen<strong>om</strong>förande och tidplan för vatten<strong>till</strong>förseln(inklusive en pilotstudie) ges i avsnitt 6.3.5 i rapporten.I den första delen av bilaga 4 redovisas beräkningsresultat s<strong>om</strong> avser höjningen av grundvattenytanunder ett perkolationsmagasin respektive i en infiltrationsbrunn. Vid beräkningen av den så kalladeytbelastningen från ett perkolationsmagasin antas vatten<strong>till</strong>förseln ske över en total horisontell ytapå 50 m 2 . Detta motsvarar exempelvis ett perkolationsmagasin med en total längd på 50 m och enbredd på 1 m. Vidare har den hypotetiska infiltrationsbrunn s<strong>om</strong> studeras i bilaga 4 en brunnsradie på0,1 m. Den antagna mäktigheten och hydrauliska konduktiviteten för moränen i de beaktade beräkningsfallenbaseras på de uppgifter s<strong>om</strong> sammanfattas i avsnitt B3.2.2 i denna bilaga. Vad gällerberget har dess hydrauliska konduktivitet schablonmässigt antagits vara i intervallet 1–5·∙10 –7 m/s.Enligt beräkningarna ger en vatten<strong>till</strong>försel på 0,05–0,2 l/s <strong>till</strong> ett perkolationsmagasin med de angivnamåtten en höjning av grundvattenytan under perkolationsmagasinet på mellan 0,3–3,0 m. Resultatenvisar att förut<strong>om</strong> vatten<strong>till</strong>förselns storlek, beror höjningen även på den vertikala hydrauliska konduktiviteteni morän och berg;; en lägre hydraulisk konduktivitet ger en större höjning. Motsvarande höjningav vattenytan i en infiltrationsbrunn är 1,70–6,80 m, givet en (fullständig) brunn med brunnsfiltretinstallerat i morän med en mäktighet på 2,5 m och en hydraulisk konduktivitet på 1,5·∙10 –5 m/s.Givet de studerade dimensionerna och hydrogeologiska egenskaperna bör det alltså vara möjligt attmed en förhållandevis begränsad vatten<strong>till</strong>försel bibehålla en förhöjd grundvattenyta i anslutning <strong>till</strong>en <strong>till</strong>förselanläggning, oavsett <strong>om</strong> denna utformas s<strong>om</strong> ett perkolationsmagasin eller en (eller flera)infiltrationsbrunnar. S<strong>om</strong> nämnts tidigare visar även resultaten från MIKE SHE-modelleringen på ettförhållandevis litet vattenbehov, även <strong>om</strong> vatten<strong>till</strong>förseln i det fallet antas ske över en avsevärt större yta.De lokala topografiska förhållandena, grundvattenytans ursprungliga nivå (påverkade förhållanden,men utan vatten<strong>till</strong>försel) samt moränens hydrauliska konduktivitet bedöms vara styrande för detfaktiska vattenbehovet. Dessa faktorer sätter dock även praktiska gränser för hur mycket vatten s<strong>om</strong>i realiteten kan <strong>till</strong>föras. En för stor vatten<strong>till</strong>försel skulle kunna leda <strong>till</strong> att grundvattenytan vid<strong>till</strong>förselanläggningen stiger över markytan. Detta skulle kunna innebära att en del av <strong>till</strong>förseln <strong>till</strong>våtmarken sker i form av översilning, vilket <strong>om</strong> det görs under längre perioder kan leda <strong>till</strong> försumpningoch översvämningsskador.71
S<strong>om</strong> nämnts tidigare, är det huvudsakliga hydrogeologiska syftet med vatten<strong>till</strong>förseln att höja ochbibehålla grundvattenytans nivå in<strong>om</strong> ett större <strong>om</strong>råde nedströms <strong>till</strong>förselanläggningen. I den andradelen av bilaga 4 redovisas beräkningsresultat s<strong>om</strong> avser höjningen av grundvattenytan i <strong>till</strong>förselanläggningens<strong>om</strong>givningar. Beräkningarna är gjorda med en semi-analytisk modell, s<strong>om</strong> baseras påså kallade analytiska element. Med beräkningsmodellen kan man bland annat studera inverkan av<strong>till</strong>förselns storlek samt <strong>till</strong>förselanläggningens utformning, inklusive vatten<strong>till</strong>försel i en eller flerapunkter (infiltrationsbrunnar) och perkolationsmagasin med valfri utsträckning.S<strong>om</strong> utgångspunkt för beräkningarna har en enkel flödesd<strong>om</strong>än definierats, bestående av 2,5 mmorän s<strong>om</strong> överlagrar 10 m berg. Den hydrauliska konduktiviteten för moränen respektive bergetantas vara 1,5·∙10 –5 m/s respektive 1·∙10 –7 m/s. I syfte att efterlikna naturliga grundvattenförhållandenpå lite större skala, har en regional syd-nordlig hydraulisk gradient på cirka 1/100 ansatts i modellen.Två fall har studerats;; <strong>till</strong>försel i ett perkolationsmagasin med en total längd på 50 m respektive<strong>till</strong>försel i en infiltrationsbrunn med en brunnsradie på 0,1 m.Med antagna ge<strong>om</strong>etrier och egenskaper för moränen och berget ger den semi-analytiska beräkningsmodellenen höjning av grundvattenytan under perkolationsmagasinet respektive i infiltrationsbrunnen,s<strong>om</strong> är i stort sett identisk med de resultat s<strong>om</strong> erhålls med den ovannämnda analytiskaberäkningsmodellen. I bilaga 4 illustreras skillnader vad gäller effekterna på grundvattenytans nivådå vatten<strong>till</strong>förseln sker i ett perkolationsmagasin respektive i en infiltrationsbrunn. Tabellerna ibilagan redovisar den beräknade höjningen av grundvattenytan, dels under ett perkolationsmagasinrespektive i en infiltrationsbrunn, dels i en ”kontrollpunkt” belägen 25 m nedströms (norrut) frånperkolationsmagasinet respektive infiltrationsbrunnen.Bilaga 4 visar att <strong>till</strong>förselanläggningens utformning påverkar formen på vatten<strong>till</strong>förselns”influens<strong>om</strong>råde”, speciellt nära <strong>till</strong>förselanläggningen. I fallet med ett perkolationsmagasin ger<strong>till</strong>förseln ett större influens<strong>om</strong>råde ”parallellt” med perkolationsmagasinet, jämfört med detcirkulära influens<strong>om</strong>rådet kring en infiltrationsbrunn. Lite förenklat skulle man därför kunna säga attperkolationsmagasinet är ”effektivare i sidled” jämfört med en infiltrationsbrunn. På större avståndfrån <strong>till</strong>förselanläggningen minskar dock inverkan av på vilket sätt vattnet <strong>till</strong>förs.Sammanfattningsvis visar de gen<strong>om</strong>förda modellberäkningarna att ur hydraulisk synpunkt bördet vara möjligt att <strong>till</strong>föra vatten <strong>till</strong> våtmarker antingen via ett perkolationsmagasin eller via eneller flera infiltrationsbrunnar. För att erhålla en viss höjning av grundvattenytan vid en nedströmsbelägen våtmark, kan det dock krävas att man höjer vattenytan i en infiltrationsbrunn mer jämförtmed den höjning s<strong>om</strong> krävs av grundvattenytan under ett infiltrationsmagasin. Detta beror helt enkeltpå att vattnet i det senare fallet <strong>till</strong>förs över en yta i stället för i en punkt.B3.4 Förslag på gen<strong>om</strong>förande och tidplanDetta avsnitt ger förslag på hur vatten<strong>till</strong>förseln vid behov kan gen<strong>om</strong>föras. Specifikt anges förslagpå de typer av kriterier s<strong>om</strong> ska avgöra <strong>om</strong> och var åtgärden ska gen<strong>om</strong>föras, samt hur och närgen<strong>om</strong>förandet ska ske. Hur åtgärderna konkret ska gen<strong>om</strong>föras för de enskilda våtmarksobjektenbehöver dock utredas närmare.S<strong>om</strong> nämnts tidigare, planerar <strong>SKB</strong> att s<strong>om</strong> ett steg av förberedelserna för vatten<strong>till</strong>försel gen<strong>om</strong>föraen tidsmässigt avgränsad pilotstudie vid en våtmark i Forsmarks<strong>om</strong>rådet innan grundvattenbortledningenfrån slutförvarsanläggningen påbörjas. En sådan studie k<strong>om</strong>mer att ge <strong>SKB</strong> ett viktigt underlagför att utvärdera och dra lärd<strong>om</strong>ar kring hur en vatten<strong>till</strong>förselanläggning vid en våtmark teknisktfungerar i praktiken. Preliminärt k<strong>om</strong>mer studien att gen<strong>om</strong>föras vid våtmarksobjekt 7 (se figur 4-3i rapporten). Denna våtmark är redan i dagsläget försedd med pegel- och grundvattenrör med aut<strong>om</strong>atisktregistrerande nivåmätningsutrustning. Vidare är våtmarken belägen in<strong>om</strong> det prognostiseradepåverkans<strong>om</strong>rådet för grundvattenytans avsänkning. Man bör kunna erhålla <strong>till</strong>fällig vattenförsörjningför försöket från en inkopplingspunkt på FKA:s vattenledningsnät i bostads<strong>om</strong>rådet (Barackbyn).In<strong>om</strong> pilotstudien utförs vatten<strong>till</strong>förseln förslagsvis s<strong>om</strong>martid, då grund- och ytvattennivåerna ärlåga. Preliminärt planeras gen<strong>om</strong>förandet av studien initieras under s<strong>om</strong>maren 2012.nivå)och/eller hydrologiska (ytvattennivå) förändringar i någon av de fem utpekade våtmarkerna,och <strong>om</strong> dessa förändringar beror på grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningen. Omsådana förändringar uppstår, gen<strong>om</strong>förs åtgärden för den eller de våtmarker där förändringen72
uppstått. Detta kriterium innebär att ett kontrollprogram behöver upprättas, inklusive mätningar i etteller flera referens<strong>om</strong>råden. Förslaget på kontrollprogram beskrivs närmare i avsnitt 6.6 i rapporten.Förslagsvis ska en observerad nivåförändring (avvikelse från ostörda förhållanden) bestå under istorleksordningen ett år innan beslut tas <strong>om</strong> att påbörja vatten<strong>till</strong>förseln. Detta motiveras bland annatav att slutförvarsanläggningen kontinuerligt k<strong>om</strong>mer att byggas ut och injekteras. Det finns därfören möjlighet att en förändring s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mit avtar med tiden, <strong>till</strong> exempel efter det att injekteringgen<strong>om</strong>förts av någon del av förvaret med stort inläckage av grundvatten. Efter ett eventuellt beslut<strong>om</strong> att initiera vatten<strong>till</strong>förseln, samt <strong>till</strong> vilken eller vilka våtmarker vatten ska <strong>till</strong>föras, kan arbetetpåbörjas med att anlägga <strong>till</strong>förselanläggningen med <strong>till</strong>hörande ledningar och övriga installationer.Vatten k<strong>om</strong>mer inte att <strong>till</strong>föras innan det finns nödvändiga <strong>till</strong>stånd.Ur ekologisk synpunkt bedöms vatten<strong>till</strong>försel inte behövas vintertid. Det kan k<strong>om</strong>ma att ta en visstid innan vatten<strong>till</strong>förseln kan påbörjas efter det att beslut fattas, då vatten<strong>till</strong>förseln innebär en delpraktiska förberedelser. Det är därför rimligt att förutsätta att vatten<strong>till</strong>förseln kan påbörjas tidigaståret efter beslutet.B3.5 ReferenserAndersson A-C, Andersson O, Gustafson G, 1984. Brunnar: undersökning, dimensionering,borrning, drift. Rapport R42:1984, Byggforskningsrådet.Hedenström A, 2003. Forsmark site investigation. Investigation of marine and lacustrine sedimentsin lakes. <strong>SKB</strong> P-03-24, Svensk Kärnbränslehantering AB.Hedenström A, 20<strong>04</strong>. Forsmark site investigation. Investigation of marine and lacustrine sedimentsin lakes. Stratigraphical and analytical data. <strong>SKB</strong> P-<strong>04</strong>-86, Svensk Kärnbränslehantering AB.Hedenström A, Sohlenius G, 2008. Description of the regolith at Forsmark. Site descriptive modelling,SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-<strong>04</strong>, Svensk Kärnbränslehantering AB.Hedenström A, Sohlenius G, Strömgren M, Brydsten M, Nyman H, 2008. Depth and stratigraphyof regolith at Forsmark. Site descriptive modeling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-07, SvenskKärnbränslehantering AB.Johansson P-O, 2008. Description of surface hydrology and near-surface hydrogeology at Forsmark.Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-08-08, Svensk Kärnbränsle hantering AB.Lokrantz H, Hedenström A, 2006. Forsmark site investigation. Description, sampling and analysesof Quaternary deposits in connection with groundwater monitoring wells, pumping wells and BATfilter tips. <strong>SKB</strong> P-06-92, Svensk Kärnbränslehantering AB.Löfgren A (red), 2008. The terrestrial ecosystems at Forsmark and Laxemar-Simpevarp. Site descriptivemodelling, SDM-Site. <strong>SKB</strong> R-08-01, Svensk Kärnbränslehantering AB.Mårtensson E, Gustafsson L-G, Gustafsson A-M, Aneljung M, Sabel U, 2010. Hydrologiska ochhydrogeologiska effekter på våtmarker och skogs<strong>om</strong>råden av en slutförvarsanläggning i Forsmark.Resultat från modellering med MIKE SHE. <strong>SKB</strong> R-10-19, Svensk Kärnbränslehantering AB.Qvarfordt S, Borgiel M, Berg C, 2010. Monitering Forsmark. Hydrochemical investigations in fourcalciferous lakes in the Forsmark area. Results fr<strong>om</strong> c<strong>om</strong>plementary investigations in the Forsmarkarea, 2008–2009. <strong>SKB</strong> P-10-25, Svensk Kärnbränslehantering AB.Ridderstolpe P, Stråe D, 2010. Vattenhantering vid ett slutförvar för använt kärnbränsle i Forsmark– läge Söderviken. <strong>SKB</strong> P-10-19, Svensk Kärnbränslehantering AB.Sohlenius G, Hedenström A, 2009. Platsundersökning Forsmark. Stratigrafiska undersökningari våtmarksobjekt. <strong>SKB</strong> P-09-18, Svensk Kärnbränslehantering AB.Tröjb<strong>om</strong> M, Söderbäck B, Johansson P-O, 2007. Hydrochemistry in surface water and shallowgroundwater. Site descriptive modelling, SDM-Site Forsmark. <strong>SKB</strong> R-07-55, Svensk KärnbränslehanteringAB.Vägverket, 1990. Hydraulisk dimensionering: diken, trummor, ledningar, magasin. Borlänge:Vägverket. (Publikation 1990:<strong>11</strong>)Werner K, Lundholm L, Johansson P-O, 2009. Installation av grundvattenrör och pegelrör ivåtmarker och sjön Tjärnpussen. <strong>SKB</strong> P-09-17, Svensk Kärnbränslehantering AB.73
Effekter av vatten<strong>till</strong>försel på grundvattenytans nivåBilaga 4B4.1 Höjning av grundvattenytan under ett perkolationsmagasin eller i eninfiltrationsbrunnB4.1.1 Vatten<strong>till</strong>försel i ett perkolationsmagasinEn metod för <strong>till</strong>försel av vatten s<strong>om</strong> beskrivs i rapporten är vatten<strong>till</strong>försel via spridningsledningar,s<strong>om</strong> läggs ner i ett perkolationsmagasin. Metoden innebär således att vattnet <strong>till</strong>förs längs en linjeuppströms våtmarken. Höjningen av grundvattenytan under ett sådant perkolationsmagasin kanöversiktligt beräknas med de analytiska lösningar s<strong>om</strong> presenteras av / Khan et al. 1976/.Höjningen av grundvattenytan DH(x) ovan gränsen mellan ett lager med låg hydraulisk konduktivitetK 2 (i detta fall berg) och ett ovanliggande lager med högre hydraulisk konduktivitet K 1 (i detta fallmorän) kan beräknas enligt(B4-1)där x betecknar det horisontella avståndet vinkelrätt från spridningsledningen, q’ är ytbelastningen(vatten<strong>till</strong>försel per ytenhet), och W är arean över vilken vattnets <strong>till</strong>förs (perkolationsmagasinetslängd gånger dess bredd). Den största höjningen av grundvattenytan (DH max ) uppstår direkt underspridningsledningen (x = 0). DH max kan beräknas med hjälp av uttrycket(B4-2)Tabell B4-1 redovisar den beräknade höjningen av grundvattenytan under ett perkolationsmagasin(ekvation B4-2) vid olika ytbelastning q’ samt olika värden på vertikal hydraulisk konduktivitetför morän (K 1 ) och berg (K 2 ). Vid beräkningen av ytbelastningen q’ antas vatten<strong>till</strong>förseln frånperkolationsmagasinet <strong>till</strong> moränen ske över en total horisontell yta på 50 m 2 , vilket exempelvismotsvarar ett perkolationsmagasin med en total längd på 50 m och en bredd på 1 m. Observera att enbegränsning av beräkningsmodellens giltighet medför att inga beräkningsresultat återges för de falldär ytbelastningen q’ är högre än moränens vertikala hydrauliska konduktivitet, K 1 .Tabell B4-1. Beräknad höjning av grundvattenytan ∆H max (m) under ett perkolationsmagasin, vid olikaytbelastning (q’) samt olika värden på vertikal hydraulisk konduktivitet för morän (K 1 ) och berg (K 2 ).Morän, K 1 (m/s) Berg, K 2 (m/s) Vatten<strong>till</strong>försel (l/s),ytbelastning q’ (m/s)0,05,1·∙10 –6 0,1,2·∙10 –6 0,2,4·∙10 –61.5·∙10 –5 (fin- och grovmorän, < 0,6 m djup) 1·∙10 –7 0,8 1,6 3,2Dito 5·∙10 –7 0,3 0.6 1,41.5·∙10 –6 (grovmorän, > 0,6 m djup) 1·∙10 –7 2,5 K 1 < q’ K 1 < q’Dito 5·∙10 –7 0,8 K 1 < q’ K 1 < q’1·∙10 –7 (finmorän, > 0,6 m djup) 1·∙10 –7 K 1 < q’Dito 5·∙10 –7 K 1 < q’B4.1.2 Vatten<strong>till</strong>försel i en infiltrationsbrunnI rapporten beskrivs infiltrationsbrunnar s<strong>om</strong> en annan metod för <strong>till</strong>försel av vatten. Metodeninnebär att vattnet <strong>till</strong>förs i en eller flera punkter uppströms våtmarken. Höjningen av vattenytan i enbrunn, DH(R w ), vid <strong>till</strong>försel av vatten i brunnen kan beräknas enligt / Andersson et al. 1984/(B4-3)där Q = vatten<strong>till</strong>försel, T = transmissivitet (hydraulisk konduktivitet gånger mäktighet), R 0 = influensradieoch R w = brunnens radie. Ekvation B4-3 avser en ”perfekt brunn”, det vill säga den tar inte75
hänsyn <strong>till</strong> så kallat skin, att brunnen kan vara ofullständig eller andra faktorer s<strong>om</strong> kan inverka påhöjningen av vattenytan vid <strong>till</strong>försel i eller uttag från brunnen.Beräkningar av höjningen av vattenytan har beräknats för en brunn med brunnsfiltret i morän med enmäktighet på 2,5 m och en hydraulisk konduktivitet på 1,5·∙10 –5 m/s. I ekvation B4-3 har influensradienR 0 och brunnsradien R w antagits vara 300 m respektive 0,1 m. Enligt beräkningarna ger en vatten<strong>till</strong>förselpå Q = 0,05 l/s, 0,1 l/s respektive 0,2 l/s en höjning av vattenytan i en infiltrationsbrunnDH(R w ) = 1,70 m, 3,40 m respektive 6,80 m.B4.2 Höjning av grundvattenytan nedströms ett perkolationsmagasin elleren infiltrationsbrunnDetta avsnitt presenterar resultat av beräkningar s<strong>om</strong> utförts med semi-analytiska lösningar, baseradepå så kallade analytiska element / Fitts 20<strong>04</strong>/. S<strong>om</strong> utgångspunkt för beräkningarna har en enkelflödesd<strong>om</strong>än definierats, bestående av 2,5 m morän s<strong>om</strong> överlagrar 10 m berg. Den hydrauliskakonduktiviteten för morän respektive berg antas vara 1,5·∙10 –5 m/s respektive 1·∙10 –7 m/s. Vidare haren regional syd-nordlig hydraulisk gradient på cirka 1/100 ansatts i modellen.B4.2.1 Vatten<strong>till</strong>försel i ett perkolationsmagasinBeräkningsresultaten avser ett perkolationsmagasin med en total längd på 50 m. I modellen representerasperkolationsmagasinet s<strong>om</strong> en <strong>om</strong>vänd ”linjesänka” (linesink). S<strong>om</strong> en kontroll har ävenperkolationsmagasinet representerats gen<strong>om</strong> att ansätta en grundvattenbildning s<strong>om</strong> totalt motsvararvatten<strong>till</strong>förseln in<strong>om</strong> 50 stycken cirkelformade ytor längs det tänkta perkolationsmagasinet. Dennarepresentation ger i stort sett identiska resultat s<strong>om</strong> med en <strong>om</strong>vänd linjesänka.I figurerna B4-1 <strong>till</strong> B4-3 redovisas beräkningar av grundvattennivåer vid ostörda förhållanden(utan vatten<strong>till</strong>försel) samt med vatten<strong>till</strong>försel i ett perkolationsmagasin. I figurerna B4-4 och B4-5redovisas motsvarande höjning av grundvattennivåerna. Perkolationsmagasinets läge och skalan ifigurerna (ungefär 100 m gånger 100 m) anges i figur B4-1. I tabell B4-2 anges den beräknade höjningenav grundvattennivån för olika vatten<strong>till</strong>försel, dels under perkolationsmagasinet (∆H max ), delsi en ”kontrollpunkt” belägen 25 m nedströms (norrut) från perkolationsmagasinets centrum (∆H 25 ).Tabell B4-2. Beräknad höjning (m) av grundvattenytan under ett perkolationsmagasin (∆H max ) och25 m nedströms perkolationsmagasinet (∆H 25 ) vid olika vatten<strong>till</strong>försel.Vatten<strong>till</strong>försel (l/s),längdbelastning q’’ (m 2 /s)0,05,1·∙10 –6 0,1,2·∙10 –6 0,2,4·∙10 –6∆H max (m) ∆H 25 (m) ∆H max (m) ∆H 25 (m) ∆H max (m) ∆H 25 (m)0,78 0,55 1,56 1,09 3,12 2,1876
Perkolationsmagasin100 mFigur B4-1. Ostörda grundvattennivåer (utan vatten<strong>till</strong>försel) samt läget för perkolationsmagasinet iberäkningsexemplet.Figur B4-2. Beräknade grundvattennivåer vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,05 l/s i ett perkolationsmagasin.77
Figur B4-3. Beräknade grundvattennivåer vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,1 l/s (övre bilden) samt 0,2 l/s(nedre bilden) i ett perkolationsmagasin.78
Figur B4-4. Beräknad höjning av grundvattennivåerna vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,05 l/s (övre bilden) samt0,1 l/s (nedre bilden) i ett perkolationsmagasin.79
Figur B4-5. Beräknad höjning av grundvattennivåerna vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,2 l/s i ettperkolationsmagasin.B4.2.2 Vatten<strong>till</strong>försel i en infiltrationsbrunnBeräkningsresultaten avser en infiltrationsbrunn med en brunnsradie på 0,1 m. I figurerna B4-6 <strong>till</strong>B4-8 redovisas beräkningar av grundvattennivåer vid ostörda förhållanden (utan vatten<strong>till</strong>försel)samt med vatten<strong>till</strong>försel i en infiltrationsbrunn. I figurerna B4-9 och B4-10 redovisas motsvarandehöjning av grundvattennivåerna. Infiltrationsbrunnen läge och skalan i figurerna (ungefär 100 mgånger 100 m) anges i figur B4-6. I tabell B4-3 anges den beräknade höjningen av grundvattennivånför olika vatten<strong>till</strong>försel, dels i infiltrationsbrunnen (∆H max ), dels i en kontrollpunkt 25 m nedströms(norrut) från infiltrationsbrunnen (∆H 25 ).Tabell B4-3. Beräknad höjning (m) av vattenytan i en infiltrationsbrunn (∆H max ) och 25 m nedströmsinfiltrationsbrunnen (∆H 25 ) vid olika vatten<strong>till</strong>försel.Vatten<strong>till</strong>försel (l/s)0,05 0,1 0,2∆H max ∆H 25 ∆H max ∆H 25 ∆H max ∆H 251,71 0,57 3,42 1,15 6,86 2,2980
Infiltrationsbrunn100 mFigur B4-6. Ostörda grundvattennivåer (utan vatten<strong>till</strong>försel) samt läget för infiltrationsbrunneni beräkningsexemplet.Figur B4-7. Beräknade grundvattennivåer vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,05 l/s i en infiltrationsbrunn.81
Figur B4-8. Beräknade grundvattennivåer vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,1 l/s (övre bilden) samt 0,2 l/s(nedre bilden) i en infiltrationsbrunn.82
Figur B4-9. Beräknad höjning av grundvattennivåerna vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,05 l/s (övre bilden)samt 0,1 l/s (nedre bilden) i en infiltrationsbrunn.83
Figur B4-10. Beräknad höjning av grundvattennivåerna vid en vatten<strong>till</strong>försel på 0,2 l/s i eninfiltrationsbrunn.B4.3 ReferenserAndersson A-C, Andersson O, Gustafson G, 1984. Brunnar: undersökning, dimensionering,borrning, drift. Rapport R42:1984, Byggforskningsrådet.Fitts C, 20<strong>04</strong>. ME: Fitts Geosolutions.Khan M Y, Kirkham D, Handy R L, 1976. Shapes of steady state perched groundwater mounds.Water Resources Research, 12, s 429–436.84
Vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarker: Uppföljning och kontrollprogramBilaga 5B5.1 Hydrogeologiska förhållanden i våtmarker och behov av referens<strong>om</strong>rådeEtt förslag <strong>till</strong> kontrollprogram för grundvattenbortledningen ingår i ett samlat kontrollprogram i enbilaga <strong>till</strong> Slutförvarets <strong>ansökan</strong> enligt miljöbalken och redovisas inte här.Det översiktliga förslag <strong>till</strong> kontrollprogram s<strong>om</strong> anges nedan avser endast de fem våtmarkerna s<strong>om</strong>kan bli aktuella för infiltrationsåtgärderna. Förslaget nedan syftar dels <strong>till</strong> att ge beslutsunderlag föreventuell initiering av vatten<strong>till</strong>försel, dels <strong>till</strong> att följa upp effekterna av sådana åtgärder.Vatten<strong>till</strong>försel påbörjas endast <strong>om</strong> det uppstår grund- eller ytvattennivåförändringar i någon avde fem utpekade våtmarkerna, och <strong>om</strong> dessa förändringar beror på grundvattenbortledningen frånslutförvarsanläggningen. För att kunna urskilja nivåförändringar s<strong>om</strong> är att hänföra <strong>till</strong> grundvattenbortledningen,måste kontrollprogrammet <strong>om</strong>fatta både de aktuella våtmarkerna och andra, liknandevåtmarksmiljöer i ett eller flera referens<strong>om</strong>råden.Generellt <strong>om</strong>fattar ett sådant kontrollprogram en uppföljning av grund- och ytvattennivåer, k<strong>om</strong>bineratmed återk<strong>om</strong>mande ekologiska inventeringar. Första kvartalet år 2009 installerades pegel- ochgrundvattenrör med aut<strong>om</strong>atiskt registrerande nivåmätningsutrustning i bland annat våtmarksobjekten7, 14, 16, 18 och 23 / Werner et al. 2009/. Dessa installationer möjliggör en långsiktig uppföljning avgrund- och ytvattennivåerna i dessa våtmarksobjekt.Motsvarande mätningar behöver även göras i ett referens<strong>om</strong>råde (eller flera referens<strong>om</strong>råden), vilketinnebär att pegel- och grundvattenrör med aut<strong>om</strong>atiskt registrerande nivåmätningsutrustning behöverinstalleras. För att nivåmätningar från ett referens<strong>om</strong>råde ska kunna användas för sitt syfte, måstede påbörjas i god tid innan grundvattenbortledningen från slutförvarsanläggningen påbörjas;; minstett men helst två <strong>till</strong> tre år är sannolikt nödvändigt. Vidare måste man med säkerhet kunna förutsättaatt inga nivåförändringar kan uppstå i referens<strong>om</strong>rådet <strong>till</strong> följd av grundvattenbortledningen.Referens<strong>om</strong>rådet måste även ha så likartade meteorologiska, topografiska och hydrogeologiskaförhållanden s<strong>om</strong> möjligt s<strong>om</strong> i det <strong>om</strong>råde där de aktuella våtmarkerna i Forsmark är belägna.I nuläget har endast en översiktlig gen<strong>om</strong>gång gjorts av möjliga referens<strong>om</strong>råden. Dessa inkluderar<strong>om</strong>råden med våtmarker i perifera delar av Forsmarks<strong>om</strong>rådet (det vill säga, <strong>om</strong>råden i Forsmarks<strong>om</strong> ändå är långt bort från slutförvarsanläggningen), våtmarker på Hållnäshalvön (vid kusten, cirka20 km nordväst <strong>om</strong> Forsmark) och <strong>SKB</strong>:s tidigare förstudie<strong>om</strong>råde i Finnsjön (inåt landet, cirka15 km sydväst <strong>om</strong> Forsmark).Det finns våtmarker i perifera delar av Forsmarks<strong>om</strong>rådet av motsvarande typ s<strong>om</strong> de fem aktuellavåtmarkerna, med likartade topografiska och hydrogeologiska förhållanden. Beroende på vilken ellervilka våtmarker s<strong>om</strong> skulle väljas ut in<strong>om</strong> referens<strong>om</strong>rådet, kan det behövas k<strong>om</strong>pletterande installationerav pegel- och grundvattenrör samt nivåmätningsutrustning. För att helt undvika misstankar<strong>om</strong> att även dessa gölar påverkas av grundvattenytesänkning kan det dock vara klokt att förläggareferensgölar helt utanför Forsmark.Den information s<strong>om</strong> för närvarande finns <strong>till</strong>gänglig indikerar att det finns ett antal våtmarker påHållnäshalvön av motsvarande typ s<strong>om</strong> de aktuella våtmarkerna i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. Givet närhetenmellan Hållnäshalvön och Forsmarks<strong>om</strong>rådet, samt <strong>om</strong>rådenas närhet <strong>till</strong> havet, är den preliminärabedömningen att Hållnäshalvön har liknande meteorologiska förhållanden s<strong>om</strong> i Forsmark. OmHållnäshalvön väljs s<strong>om</strong> referens<strong>om</strong>råde, behöver pegel- och grundvattenrör med nivåmätningsutrustninginstalleras i en eller flera våtmarker.Området vid Finnsjön är förhållandevis välkaraktäriserat gen<strong>om</strong> <strong>SKB</strong>:s tidigare förstudier i <strong>om</strong>rådet/ Ahlb<strong>om</strong> et al. 1992/. Det behöver undersökas närmare <strong>om</strong> de våtmarker s<strong>om</strong> finns i Finnsjön-<strong>om</strong>rådetrandefinns kvar i Finnsjön, behöver sannolikt pegel- och grundvattenrör med nivåmätningsutrustninginstalleras <strong>om</strong> Finnsjön väljs s<strong>om</strong> referens<strong>om</strong>råde.85
Sammanställningen ovan visar att det behövs mer underlag och studier kring möjliga referens<strong>om</strong>rådenför att kunna bedöma vilket eller vilka s<strong>om</strong> kan anses lämpliga. Vid val av referens<strong>om</strong>rådebehöver man även beakta att det finns samordningsfördelar <strong>om</strong> det referens<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> väljs ävenutgör referens<strong>om</strong>råde vad gäller andra aspekter s<strong>om</strong> behandlas i det samlade kontrollprogrammet.Gen<strong>om</strong> kontrollprogrammet k<strong>om</strong>mer det alltså att finnas grund- och ytvattennivåmätningar både frånvåtmarker i Forsmarks<strong>om</strong>rådet (”kontrollpunkter”) och från våtmarker i ett eller flera referens<strong>om</strong>råden(”referenspunkter”). Det s<strong>om</strong> då behövs är konkreta kriterier för <strong>om</strong> och när beslut ska tas <strong>om</strong>att påbörja vatten<strong>till</strong>försel <strong>till</strong> våtmarkerna i Forsmarks<strong>om</strong>rådet. Utvärderingsmetoder och kriterierdiskuteras kortfattat nedan.<strong>SKB</strong> ser det s<strong>om</strong> lämpligast att använda en k<strong>om</strong>bination av olika metoder för att utvärdera nivåmätningarna.Sådana metoder kan grovt indelas i ”enpunktsmetoder” och ”flerpunktsmetoder”, därenpunktsmetoder innebär att nivådata från en kontroll- eller referenspunkt utvärderas i taget. Medflerpunktsmetoder avses främst metoder där nivådata från flera mätpunkter analyseras samtidigt.Exempel på typiska enpunktsmetoder är traditionella tidsserieplottar för identifiering av förändringaroch trender, beräkning av periodvisa medelvärden samt av ackumulerade avvikelser från medelvärden.Exempel på statistiska flerpunktsmetoder är stegvis linjär regression / Olofsson 1991/ och såkallad modified double mass / Svensson 1988/. En viktig fördel med de senare typerna av metoderär att de är väl lämpade för att identifiera avvikelser från ”naturliga” nivåförändringar, det vill säganivåförändringar s<strong>om</strong> inte beror på variationer av de meteorologiska förhållandena.Man kan förutsätta att det behövs långa tidsserier (ett <strong>till</strong> tre år) från både kontrollpunkter och referenspunkterför ostörda förhållanden. Detta behövs dels för att kunna utvärdera statistiska korrelationer, delsför att kunna identifiera lämpliga kriterier för avvikelser för ett beslut <strong>om</strong> att påbörja vatten<strong>till</strong>förseln.I dagsläget (slutet av 2010) finns det endast relativt korta tidsserier (cirka ett och ett halvt år) från pegelochgrundvattenrören i de aktuella våtmarkerna i Forsmark. Detta innebär att ovannämnda analyseroch val av kriterier inte kan göras i sin helhet innan längre tidsserier finns <strong>till</strong>gängliga från pegel- ochgrundvattenrör i Forsmark, samt från ett eller flera referens<strong>om</strong>råden.Om <strong>om</strong>råden med våtmarker i perifera delar av Forsmarks<strong>om</strong>rådet väljs s<strong>om</strong> referens<strong>om</strong>råde, finnsdet vissa möjligheter att identifiera kontroll- och referenspunkter med hög statistisk korrelation. Ensådan korrelationsanalys har gen<strong>om</strong>förts tidigare för ett stort antal grundvattenrör i Forsmarks<strong>om</strong>rådetnivåeri olika rör. Denna analys behöver dock k<strong>om</strong>pletteras, dels med längre tidsserier, dels med depegel- och grundvattenrör s<strong>om</strong> installerades i våtmarkerna i Forsmark under år 2009.B5.2 Uppföljning av vatten<strong>till</strong>förselns hydrogeologiska effekter samtunderhållsbehovDå vatten<strong>till</strong>förseln påbörjats k<strong>om</strong>mer <strong>till</strong>förselanläggningarna att behövas ”trimmas” in och vidbehov justeras för att säkerställa anläggningarnas funktion och få önskad styrning av <strong>till</strong>flöden ochuppföljning av deras funktion och effekter.Erfarenheter från långvarig drift av anläggningar för grundvattenuttag och -<strong>till</strong>försel / Agerstrand ochGustafsson 1980, Andersson 1988, Hanson 2000, Olofsson och Palmgren 1994/ visar att kapacitetenför sådana anläggningar kan minska med tiden. Med minskad kapacitet menas i detta fall att uttageller <strong>till</strong>försel av en viss storlek kräver ett med tiden ökande under- eller övertryck. I regel berorsådana långsiktiga förändringar på olika typer av igensättningar. Specifikt har erfarenheter från driftav infiltrationsanläggningar visat att det är viktigt att från början utarbeta ett långsiktigt program fördriftkontroll och underhåll / Olofsson och Palmgren 1994/. Man kan förutsätta att igensättningar kanuppk<strong>om</strong>ma med tiden även i det aktuella fallet, vilket innebär att underhåll k<strong>om</strong>mer att behövas medvissa intervall för att bibehålla anläggningarnas funktion.Igensättningar kan indelas i tre huvudtyper: Fysiska igensättningar (orsakade av en stor andel finmateriali vattnet), kemiska igensättningar (främst utfällningar av järn, mangan och kalk) och biologiska(bakteriella) igensättningar. Igensättningar av finmaterial kan i regel åtgärdas via backspolning,medan kemiska och bakteriella igensättningar kan minskas gen<strong>om</strong> spolning med syralösning ochdesinficeringsmedel.86
Igensättningar brukar i regel ske i kontaktytor mellan olika material. I fallet med perkolationsmagasinkan igensättningar uppk<strong>om</strong>ma i kontaktytan mellan fyllning och spridningsledning, och mellanperkolationsmagasin och <strong>om</strong>givande naturliga jordmaterial. I infiltrationsbrunnar brukar igensättningarfrämst uppk<strong>om</strong>ma i kontaktytan mellan brunnens filter och <strong>om</strong>givande kringfyllning ellerjordmaterial. Vid uttag av grundvatten beror igensättningarnas <strong>om</strong>fattning primärt på egenskapernapå det uttagna grundvattnet, medan det främst är egenskaperna för det <strong>till</strong>förda vattnet s<strong>om</strong> styrigensättningarnas <strong>om</strong>fattning vid <strong>till</strong>försel av vatten.Detta innebär att driftsproblem i form av igensättningar även bör beaktas vad gäller egenskapernahos det <strong>till</strong>förda vattnet, s<strong>om</strong> därför regelbundet bör provtas och analyseras under hela den tid s<strong>om</strong><strong>till</strong>förselanläggningarna är i drift. Om vatten från sjön Bruksdammen används bör det inte uppstånågra större problem med fysiska eller kemiska igensättningar. Detta beror på att råvattnet från sjönhar en liten andel finmaterial och även låga halter av järn och mangan. Dock är råvattnets kemiskasyreförbrukning (COD) ganska hög, vilket kan ge vissa problem med bakteriella (biologiska)igensättningar.De hydrogeologiska och hydrologiska effekterna av vatten<strong>till</strong>förseln k<strong>om</strong>mer att följas upp underhela den tid s<strong>om</strong> <strong>till</strong>förselanläggningarna är i drift. Uppföljningen k<strong>om</strong>mer att ske gen<strong>om</strong> mätningav grund- och ytvattennivåer enligt beskrivningen i denna bilaga. Metodik för ekologisk uppföljningbeskrivs i avsnitt 6.6.2 i rapporten.B5.3 ReferenserAgerstrand T, Gustafson G, 1980. sänkning. Rapport R24:1980, Byggforskningsrådet.Ahlb<strong>om</strong> K, Andersson J-E, Andersson P, Ittner T, Ljunggren C, Tirén S, 1992. Finnsjön studysite. Scope of activities and main results. <strong>SKB</strong> TR 92-33, Svensk Kärnbränslehantering AB.Andersson O, 1988. Projektering av injekteringsbrunnar kräver speciella överväganden. I:Grund vatten försörjning: geohydrologi i praktiken: dokumentation av symposiet den 4 maj 1988.Vällingby: VIAK, s 261–295.Hanson G, 2000. Konstgjord grundvattenbildning: 100-årig teknik in<strong>om</strong> svensk dricksvattenförsörjning.VA-Forsk Rapport 2000:5, Svenska vatten- och avloppsverksföreningen.Juston J, Johansson P-O, Levén J, Tröjb<strong>om</strong> M, Follin S, 2007. Analysis of meteorological,hydrological and hydrogeological monitoring data. Forsmark – stage 2.1. <strong>SKB</strong> R-06-49, SvenskKärnbränslehantering AB.Olofsson B, 1991. Impact on groundwater conditions by tunnelling in hard crystalline rocks. Ph. D.thesis, Royal Institute of Technology (KTH), Stockholm, Sweden. (TRITA-KUT/91:1063)Olofsson B, Palmgren S, 1994. Djupinfiltration för grundvattennivåkontroll. SveBeFo Rapport 13,Stiftelsen för Svensk Bergteknisk Forskning.Svensson C, 1988. Analys av påverkade grundvattennivåer. Meddelande 84, Geohydrologiskaforskningsgruppen, Chalmers Tekniska Högskola.Werner K, Lundholm L, Johansson P-O, 2009. Installation av grundvattenrör och pegelrör ivåtmarker och sjön Tjärnpussen. <strong>SKB</strong> P-09-17, Svensk Kärnbränslehantering AB.87