Tillgänglighet till tätorter av olika storlekar. Modellering - Tillväxtanalys
Tillgänglighet till tätorter av olika storlekar. Modellering - Tillväxtanalys
Tillgänglighet till tätorter av olika storlekar. Modellering - Tillväxtanalys
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Myndigheten för <strong>till</strong>växtpolitiska utvärderingar och analyserStudentplan 3, 831 40 ÖstersundTelefon 010 447 44 00Telefax 010 447 44 01E-post info@<strong>till</strong>vaxtanalys.sewww.<strong>till</strong>vaxtanalys.seFör ytterligare information kontakta Imber RåbockTelefon 010-447 44 60E-post imber.rabock@<strong>till</strong>vaxtanalys.se
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKARInnehåll1 Inledning...................................................................................................................... 72 Modellspecifikation .................................................................................................... 93 Material och applikation........................................................................................... 104 Metod ......................................................................................................................... 114.1 Tekniska förutsättningar ............................................................................................ 115 Resultat...................................................................................................................... 135.1 Klassificerad karta ..................................................................................................... 145.2 Befolkningsfördelning ................................................................................................ 146 Utveckling.................................................................................................................. 166.1 Gränsöverskridande analyser.................................................................................... 167 Diskussion.................................................................................................................195
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR1 Inledning<strong>Tillväxtanalys</strong> har behov <strong>av</strong> att kunna göra analyser oberoende <strong>av</strong> administrativa gränseroch för detta ändamål används koordinatsatta data där befolkningen aggregerats inom 250-meters-, eller kilometerrutor. Dessa data finns i ett geografiskt informationssystem (GIS)som ger möjlighet att geografiskt skära statistik på det sätt som är mest relevant utifrånsammanhang. 1 <strong>Tillväxtanalys</strong> har arbetat fram ett analysverktyg för att möjliggöraundersökningar baserat på befolkningens <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> <strong>olika</strong> målpunkter, i dettasammanhang <strong>tätorter</strong>. <strong>Tillgänglighet</strong> <strong>till</strong> <strong>tätorter</strong> och därmed <strong>till</strong> service och arbetsmarknadär betydelsefullt för att människor och företag ska kunna bo och verka inom ett geografisktområde, vilket är grunden <strong>till</strong> att modellen utvecklats.Modellen som presenteras i denna rapport har befolkningens <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> <strong>tätorter</strong> somutgångspunkt. Detta har sin grund i Glesbygdverkets 2 områdestypsdefinition, vilkensärskiljer glesbygder, tätortsnära landsbygder och <strong>tätorter</strong>. Glesbygdsverkets <strong>av</strong>gränsningsyftar <strong>till</strong> att skilja gles- och landsbygder från <strong>tätorter</strong> utifrån ett <strong>till</strong>gänglighetsperspektiv,för att möjliggöra beskrivningar och uppföljningar <strong>av</strong> utvecklingen i dessa <strong>olika</strong> områden.Definitionen tar inga hänsyn <strong>till</strong> administrativa gränser, vilket har varit en del <strong>av</strong> dessstyrka, då administrativa områden inte har visat sig ändamålsenliga i sammanhanget.Definitionen utgår från orter med 3 000 invånare och över. Dessa orter, inklusive ettpendlingsomland på 5 minuter, definieras som <strong>tätorter</strong>. Områden med 5-45 minuterspendlings<strong>av</strong>stånd utanför <strong>tätorter</strong>na kallas tätortsnära landsbygder och områden som haröver 45 minuters <strong>av</strong>stånd <strong>till</strong> närmaste tätort definieras som glesbygder. Utöverområdestypsindelningen utarbetades fyra regioner för att särskilja <strong>olika</strong> landsdelar;Skogslänens inland, Skogslänen övrigt, Storstadsregionerna samt Övriga Sverige. Medåren har denna definition använts flitigt, men också kommit <strong>till</strong> en punkt där den behöverförbättras. Därför har <strong>Tillväxtanalys</strong> utvecklat en modell för indexerad <strong>till</strong>gänglighet.Tyngdpunkten i detta dokument ligger i att beskriva metoden som helhet och resultatenfrån beräkningar <strong>av</strong> <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> tätort.Det är viktigt att poängtera, att <strong>Tillväxtanalys</strong> <strong>till</strong> skillnad mot tidigare Glesbygdsverket,inte har i uppdrag att utveckla en ny landsbygdsdefinition, utan snarare att utvecklametoder för regionala analyser. Indexerad <strong>till</strong>gänglighet kan användas både för att beskriva<strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> <strong>tätorter</strong> och <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> servicefunktioner i samhället.1 Denna verksamhet är vid <strong>Tillväxtanalys</strong> samlad under namnet Pin Point Sweden (PiPoS)2 Nedlagt 2009(verksamheten övergick <strong>till</strong> <strong>Tillväxtanalys</strong> och Tillväxtverket)7
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKARKarta 1 Glesbygdsverkets definition8
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR2 ModellspecifikationDen nya modellen som baseras på tidigare Glesbygdsverkets landsbygdsdefinition byggerpå att ett antal kr<strong>av</strong> uppfylls. Modellen ska behålla fördelarna med den tidigare modellen,samtidigt som det är ett antal områden som måste förbättras. Nedan visas modellkr<strong>av</strong>enmed de fyra punkter som skulle bevaras från den tidigare modellen, samt fyrautvecklingsområden.• Enkel att förmedla• Oberoende <strong>av</strong> administrativa gränser• <strong>Tillgänglighet</strong> som gemensam indikator• Helhetsbild <strong>av</strong> SverigeTidigare modell• Mer nyanserad bild <strong>av</strong> Sverige• Inkludera <strong>olika</strong> tätorts<strong>storlekar</strong> (ej lika känslig förförändring)• Ge stora <strong>tätorter</strong> en större tyngd• Visa en gradient från tätort och utåt (större flexibilitet)Ny modell9
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR3 Material och applikationEn viktig del i modellen är att den skall bygga på rikstäckande officiella databaser för attdet skall vara möjligt att använda resultatet för nationella jämförelser. Utgångspunkten ärtre dataskikt:Vägverkets nationella vägdatabas (NVDB)SCB:s befolkningsstatistik (250 m upplösning)Målpunkter, i detta fall Statistiska centralbyråns (SCB)tätortsdefinition (2005)Den indexerade <strong>till</strong>gänglighetsanalysen görs sedan i enapplikation vid namn MapProx som byggts upp <strong>av</strong><strong>Tillväxtanalys</strong> och dess föregångare Glesbygdsverket. Iapplikationen läggs befolkningsstatistik, målpunkter (idetta fall <strong>tätorter</strong>) och vald vägdatabas in. Applikationenräknar ut det faktiska <strong>av</strong>ståndet mellan befolkad ruta ochtätort och ger sedan varje ruta ett indexnummer, baserat pådess <strong>av</strong>stånd från den aktuella målpunkten. Ett antalfunktioner har utarbetats för att förfina analyserna. Det gåratt välja vilka målpunkter applikationen ska beräkna<strong>av</strong>ståndet <strong>till</strong> utifrån deras speciella karakteristik, <strong>till</strong>exempel, som i detta fall, <strong>olika</strong> befolkningsantal i<strong>tätorter</strong>na. Applikationen <strong>till</strong>åter även att ett maximaltsök<strong>av</strong>stånd sätts. Vad det innebär beskrivs mer ingåendeunder <strong>av</strong>snitt 4, Metod.Applikationen är under ständig utveckling.Karta 2 visar befolkade rutor som använts iberäkningarna. Där det inte finns någon ruta finns helleringen befolkning. Rutorna visar var det är, eller varit,människor folkbokförda under perioden 1997-2008. Detär för detta tidsintervall som <strong>Tillväxtanalys</strong> hade <strong>till</strong>gång<strong>till</strong> data vid framställandet <strong>av</strong> kartan. Skärgårdarna ärexkluderade.Karta 2 Befolkade 250-metersrutor10
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR4 Metod4.1 Tekniska förutsättningar<strong>Tillväxtanalys</strong> modell för indexerad <strong>till</strong>gänglighet bygger på ett enkelt <strong>till</strong>gänglighetsindex,som framställts genom ett antal <strong>till</strong>gänglighetsanalyser, där målpunkterna kan vara <strong>till</strong>exempel <strong>tätorter</strong> <strong>av</strong> <strong>olika</strong> <strong>storlekar</strong>. Indexet beräknas på så sätt att den befolkade ruta somhar det längsta <strong>av</strong>ståndet från målpunkten får indexvärde 100 och den som har det kortaste<strong>av</strong>ståndet får värdet 0. Eftersom människan har begränsningar i sina möjligheter att rörasig över tid och rum har en gräns vid 45 minuter gjorts i beräkningarna, baserat på en tänktlängsta dagpendlingstid. De befolkade 250-metersrutor som ligger längre än 45 minuterfrån målpunkten har fått indexvärde 100, det vill säga högsta värdet.Modellen exkluderar områden som definieras som skärgårdar, i detta fall öar utan fastlandförbindelse, exklusive Gotland. Anledningen <strong>till</strong> att dessa områden inte integrerats imodellen är att det i skärgårdarna råder särskilda förutsättningar vad gäller <strong>till</strong>gänglighet.Rent tekniskt är det också problematiskt att införliva dessa områden i modellen.Målpunktslagret i den analys som presenteras i denna rapport är baserat på SCB:stätortspolygoner från 2005, det vill säga SCB:s senaste <strong>av</strong>gränsning (ny indelning kommerunder 2011). De tätorts<strong>storlekar</strong> som ansetts vara relevanta i sammanhanget och använts imodellen är 200, 1 000, 3 000, 30 000 samt 60 000 invånare. I beräkningarna inkluderasalltså alla <strong>tätorter</strong> 200 och fler invånare, 1 000 och fler invånare osv. Detta gör att de stora<strong>tätorter</strong>na i förhållande <strong>till</strong> de mindre får låga indexvärden i samtliga körningar. Det ärockså ett medvetet val, eftersom en stor tätort bör ha större tyngd än en mindre. Urvalet <strong>av</strong>tätorts<strong>storlekar</strong> har gjorts utifrån bedömningar där möjligheterna att differentiera bilden ide glesbefolkade områden som <strong>till</strong> stor del saknar större <strong>tätorter</strong> prioriterats, samtidigt somdet varit relevant att markera de stora städernas betydelse. Vilka tätorts<strong>storlekar</strong> som ärviktigast kan förmodligen skilja sig åt markant beroende på vilket ämne som är i fokus. Förde analyser som är relevanta för <strong>Tillväxtanalys</strong> har det visat sig att de tätortsintervall somvalts ger ett bra underlag för att analysera <strong>av</strong> Sveriges befolkning utifrån dess <strong>till</strong>gänglighet<strong>till</strong> <strong>tätorter</strong> och vad <strong>olika</strong> <strong>till</strong>gänglighet ger för konsekvenser för <strong>till</strong> exempelbefolkningsutveckling, sysselsättning, utbildningsgrad och service<strong>till</strong>gång.11
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR++++=2001 000 3 000 30 000 60 000Karta 3-8 Underlag för indexkarta samt resultat12
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR5 ResultatKarta 9. Klassificerad karta13
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR5.1 Klassificerad kartaEftersom varje <strong>till</strong>gänglighetsberäkning ger rutorna ett indexvärde mellan 0-100 och det ärfem tätortsklasser använda i analysen innebär det att varje befolkad ruta får ett indexvärdemellan 0-500. Ett sätt att göra materialet förståeligt är att dela upp rutorna i klasserberoende på indexvärde, vilket gjorts i karta 9. Klasserna är uppdelade enligt följande; 0-99, 100-199, 200-299, 300-399, 400-500. Områden med index 500 är de som har densämsta <strong>till</strong>gängligheten i landet. Modellen är flexibel för flera klassindelningar och utifrånbehov kan nya indelningar göras.Vad gömmer sig då i de <strong>olika</strong> klasserna i kartan? I områden med mycket låg <strong>till</strong>gänglighetfinns inga <strong>tätorter</strong> som har 1000 invånare eller över. Dessa är mycket glest befolkade medsmå <strong>tätorter</strong>. Områden med låg <strong>till</strong>gänglighet har inga <strong>tätorter</strong> som har 3000 eller flerinvånare, så de är också tämligen glesbefolkade med små <strong>tätorter</strong>, men inte lika tydligtglesbefolkade som områdena med mycket låg <strong>till</strong>gänglighet. Områden med mellan<strong>till</strong>gänglighet innehåller <strong>tätorter</strong> mellan 3000-30 000 invånare. Områden med hög<strong>till</strong>gänglighet innehåller relativt stora <strong>tätorter</strong> (30 000-60 000 invånare), men ävenkringliggande landsbygder. I områden med mycket hög <strong>till</strong>gänglighet finns de störstastäderna i Sverige (över 60 000 invånare).5.2 BefolkningsfördelningBefolkningen i de fem intervallen är mycket ojämnt fördelad. Närmare 55 procent <strong>av</strong>befolkningen bor i områden med mycket hög <strong>till</strong>gänglighet, vilka <strong>till</strong> ytan är tämligenbegränsade, men inrymmer de stora städerna i Sverige. I områden med hög <strong>till</strong>gänglighet,som fångar upp områden i närheten <strong>av</strong> de större städerna, bor drygt 30 procent <strong>av</strong> Sverigesinvånare. I områden med mellan <strong>till</strong>gänglighet, vilket <strong>till</strong> stora delar är rurala områden medmindre <strong>tätorter</strong>, främst i de södra delarna <strong>av</strong> Sverige, finns knappt 13 procent <strong>av</strong>befolkningen. I de tämligen perifert belägna och glesbefolkade områdena med låg ochmycket låg <strong>till</strong>gänglighet finns knappt 2 procent, respektive knappt 0,5 procent. Dessaområden upptar en mycket stor del <strong>av</strong> landet, men rymmer en liten andel <strong>av</strong> befolkningen,medan de relativt geografiskt begränsade områdena med mycket hög <strong>till</strong>gänglighet upptaröver halva invånarantalet.Grad <strong>av</strong> <strong>till</strong>gänglighet Befolkning 2008 Andel <strong>av</strong> befolkningMycket hög 4984084 54,0Hög 2858427 31,0Mellan 1190613 12,9Låg 158801 1,7Mycket låg 32411 0,4Tabell 1. Befolkningsfördelning 2008 per klass.14
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAREn relevant fråga kan vara, varför valet har fallit på att så kraftigt tydliggöra de mestperifert belägna områdena, medan de mest <strong>till</strong>gängliga och därmed de mest befolkade, harblivit så generaliserade? Det är problematiskt att modellera fram en bild som gäller för helaSverige, eftersom befolkningen är mycket ojämnt fördelad. I detta sammanhang har vi valtatt visa en bild <strong>av</strong> Sverige, där den geografiska spridningen <strong>av</strong> befolkningen har fått styra,hellre än befolkningens tyngdpunkt antalsmässigt. Det säger inte att det sistnämnda inte ärintressant, men för <strong>Tillväxtanalys</strong> syften har det varit mer givande att utgå från geografiskspridning. I fortsatt utvecklingsarbete ingår att se hur de mer tätbefolkade områdena vidarekan differentieras.Ett exempel på hurbefolkningsfördelningen i Sverige ser utvisas på karta 10. Fördelningen är även härgrundad på <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> <strong>tätorter</strong>motsvarande karta 9. Det var endastmöjligt att göra tre klasser, då så mångabor inom index 0 och de enskildaindexsiffrorna inte är delbara. I varje klassbor ungefär en tredjedel <strong>av</strong> befolkningenoch kartan visar på de stora skillnaderna ibefolkningskoncentration. En tredjedel <strong>av</strong>Sveriges befolkning är utspridda övernästan hela Sveriges yta, medan tvåtredjedelar finns samlade i geografisktmycket små områden.Karta 10 Indexkarta i tre klasser.15
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR6 Utveckling6.1 Gränsöverskridande analyserModellen för den indexerade <strong>till</strong>gängligheten presenterades för Nordiska ministerrådetsarbetsgrupp ”Framtida landsbygder” i samband med ett arbetsgruppsmöte under hösten2009. Efter diskussioner i arbetsgruppen utrycktes intresse och ett första delprojektstartades där målet är att bygga upp en gemensam plattform för analys <strong>av</strong> gränsregionalaförhållanden inom Norden, samt att ge förutsättningar för komparativa studier mellan <strong>olika</strong>geografiska områden i Norden.För detta ändamål har <strong>Tillväxtanalys</strong> införskaffat jämförbara Nordiska data vad gällergrundläggande befolkningsstatistik, tätorts<strong>av</strong>gränsningar och vägnät, samt vidareutvecklatbefintlig <strong>till</strong>gänglighetsplattform för att passa Nordiska förhållanden.Med den indexerade <strong>till</strong>gänglighetsplattformen och de data som nu finns i <strong>Tillväxtanalys</strong>databas öppnas stora <strong>till</strong>ämpningsmöjligheter. Myndigheten kan utan större förberedelsergöra specifika jämförelser mellan områden som enligt den framräknade indelningen harlikartade förutsättningar vad gäller <strong>till</strong>gänglighet. Möjligheter öppnas också för attidentifiera områden som visar sig ha en annan grad <strong>av</strong> <strong>till</strong>gänghet då målpunkter ochvägnät utanför nationsgränserna ingår i beräkningarna.Om man köper in befolkningsdata i tidsserier kan också prognoser göras för en tänkbarutveckling för <strong>olika</strong> geografiska områden sett ur ett <strong>till</strong>gänglighetsperspektiv. Med <strong>till</strong>gång<strong>till</strong> mera data om <strong>olika</strong> befintliga servicefunktioner finns dessutom möjligheten att beskrivaförekomsten, spridningen och <strong>till</strong>gängligheten <strong>till</strong> service inom de <strong>olika</strong> kategorierna samtmed detta som underlag även kunna göra indexerade <strong>till</strong>gänglighetsanalyser som visarbefolkningens <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> service med <strong>olika</strong> kvalitetsinnehåll (exempelvis <strong>olika</strong> storalivsmedelsbutiker).Nedan följer några exempel på redan genomförda beräkningar utifrån <strong>till</strong>ämpningar <strong>av</strong> denindexerade <strong>till</strong>gänglighetsmodellen för Norden, samt jämförelser mellan resultat där<strong>till</strong>gänglighetsberäkningar gjorts för hela Norden samtidigt som för respektive länderna varför sig. Kartbilderna och uppgifterna för de Nordiska länderna skiljer sig något åt från detidigare redovisade resultaten över Sverige. Detta beror främst på att ett annat vägnät ochett annat maximalt sök<strong>av</strong>stånd använts i beräkningarna.16
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKARKarta 11. Grad <strong>av</strong> närhet <strong>till</strong> <strong>olika</strong> tätorts<strong>storlekar</strong>- Andel <strong>av</strong> den totala befolkningen inom respektivekategori och land.Nordisk kategoriFinlandSverigeNorgeDanmarkMycket hög65,6%61,6%64,7%73,7%Hög22,6%28,3%17,7%21,6%Medel10,0%8,6%11,2%4,6%Låg1,5%1,3%5,2%0,1%Mycket låg0,3%0,3%1,2%0,04%Totalt100,0%100,0%100,0%100,0%17
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKARKarta 12. Kartan ovan är ett utsnitt <strong>av</strong> karta 11 där beräkningen är gjord med ett enda dataset för helaNorden. De gröna pilarna visar exempel på ”korridorer” <strong>av</strong> förändrad <strong>till</strong>gänglighetsgrad som uppstårmellan Sverige och Norge i en gemensam beräkning.Karta 13. I detta utsnitt är beräkning gjord med separata dataset för varje land.18
TILLGÄNGLIGHET TILL TÄTORTER AV OLIKA STORLEKAR7 DiskussionMetoden att dela in Sverige geografiskt genom indexerad <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> <strong>tätorter</strong> <strong>av</strong> <strong>olika</strong><strong>storlekar</strong> kan vara en framkomlig väg <strong>till</strong> en ny definition för bearbetning <strong>av</strong> statistik ochför att kunna visa utvecklingstrender i <strong>olika</strong> delar <strong>av</strong> landet. Applikationen i sig är flexibel,vilket gör att utvecklingspotentialen är stor. Det är tämligen oproblematiskt att göraförändringar i materialet baserat på tätorts<strong>storlekar</strong>, högsta sök<strong>av</strong>stånd, vägnät ochingångsdata.Att göra en karta som omfattar hela Sverige är problematiskt. Skillnaderna mellan <strong>olika</strong>delar <strong>av</strong> landet är påtagliga, eftersom befolkningen är mycket ojämnt fördelad. Vid enförsta blick på kartan kan fördelningen se geografiskt rättvisande ut, men betänker man attde områden som har låg och mycket låg <strong>till</strong>gänglighet, vilka är mycket stora geografiskaområden, endast innehåller drygt två procent <strong>av</strong> befolkningen, framgår hur skevt fördeladbefolkningen är i landet. Dock, skulle klassificeringen göras utifrån befolkning skullegeneraliseringen i de mer glesbefolkade områdena bli så pass omfattande, attdifferentieringen skulle vara minimal. En fråga som går att ställa i sammanhanget är omdet är en framkomlig väg att definiera hela landet på samma sätt, betänkandes de storaskillnaderna?Arbetet med modellen för indexerad <strong>till</strong>gänglighet har sin grund i Glesbygdsverkets arbetemed att särskilja områden för att belysa inomregionala skillnader, men en betydandeskillnad i förhållande <strong>till</strong> Glesbygdsverkets definition är att <strong>tätorter</strong> inte är urskiljda. Detkan dock finnas en poäng med att inte skilja tätorten från närliggande landsbygder, medtanke på att land och stad ändå lever i ett symbiosförhållande och den rörlighet dagensmänniska präglas <strong>av</strong>.En annan viktig skillnad i relation <strong>till</strong> Glesbygdsverkets indelning är, att denna modell intehar <strong>till</strong> syfte att definiera vad som är tätort och vad som är gles-/landsbygder, utan ettverktyg för att analysera inomregionala och regionala skillnader. Modellen skulle dockkunna användas som en <strong>av</strong> flera ingångar vid utarbetandet <strong>av</strong> en landsbygdsdefinition. Vadsom är <strong>av</strong>görande i sammanhanget är vad en eventuell landsbygdsdefinition ska ha föranvändningsområde och vad som egentligen åsyftas när man talar om <strong>tätorter</strong>, landsbygderoch glesbygder. Är <strong>till</strong>gänglighet <strong>till</strong> tätort en ändamålsenlig ingång i ett sådant arbete?Eller handlar det om gleshet, arbetsmarknadens struktur eller kanske service<strong>till</strong>gång? Ärdet bebyggelse och landskap? Det finns många möjliga ingångar och en uppsjö <strong>av</strong> åsikterkring vad som karakteriserar landsbygder eller <strong>tätorter</strong>. Det är förmodligen inte möjligt attskapa en definition som fungerar i alla sammanhang, utan det troliga scenariot är att vi harett antal definitioner som kan användas beroende på kontext.19
www.<strong>till</strong>vaxtanalys.se<strong>Tillväxtanalys</strong>, myndigheten för <strong>till</strong>växtpolitiska utvärderingar och analyser,är en gränsöverskridande organisation med 60 anställda. Huvudkontoretligger i Östersund och vi har verksamhet i Stockholm, Bryssel, NewDelhi, Peking, Tokyo och Washington.<strong>Tillväxtanalys</strong> ansvarar för <strong>till</strong>växtpolitiska utvärderingar och analyseroch därigenom medverkar vi <strong>till</strong>:• stärkt svensk konkurrenskraft och skapande <strong>av</strong> förutsättningar för fler jobbi fler och växande företag• utvecklingskraft i alla delar <strong>av</strong> landet med stärkt lokal och regionalkonkurrenskraft, hållbar <strong>till</strong>växt och hållbar regional utvecklingUtgångspunkten är att forma en politik där <strong>till</strong>växt och hållbar utvecklinggår hand i hand. Huvuduppdraget preciseras i instruktionen och i regleringsbrevet.Där framgår bland annat att myndigheten ska:• arbeta med omvärldsbevakning och policyspaning och sprida kunskap omtrender och <strong>till</strong>växtpolitik• genomföra analyser och utvärderingar som bidrar <strong>till</strong> att riva <strong>till</strong>växthinder• göra systemutvärderingar som underlättar prioritering och effektivisering <strong>av</strong><strong>till</strong>växtpolitikens inriktning och utformning• svara för produktion, utveckling och spridning <strong>av</strong> officiell statistik, fakta fråndatabaser och <strong>till</strong>gänglighetsanalyserOm Working paper/PM-serien: Exempel på publikationer i serien ärmetodresonemang, delrapporter och underlagsrapporter.Övriga serier:Rapportserien – <strong>Tillväxtanalys</strong> huvudsakliga kanal för publikationer.Statistikserien – löpande statistikproduktion.Svar Direkt – uppdrag som ska redovisas med kort varsel.<strong>Tillväxtanalys</strong> Studentplan 3, 831 40 ÖstersundTelefon: 010 447 44 00 | info@<strong>till</strong>vaxtanalys.se | www.<strong>till</strong>vaxtanalys.se