Det blÃ¥gula glashuset â strukturell diskriminering i ... - Regeringen
Det blÃ¥gula glashuset â strukturell diskriminering i ... - Regeringen
Det blÃ¥gula glashuset â strukturell diskriminering i ... - Regeringen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SOU 2005:56Förslag och rekommendationermöjlighet till skadestånd. <strong>Det</strong> skulle på ett bättre sätt kompenseraden som drabbats men framförallt höja arbetsgivares intresse för attundvika <strong>diskriminering</strong>. Risken att få betala ett högt skadeståndleder till ett större incitament att agera förebyggande. 24 Ett minimiskadeståndbör införas där en arbetssökande diskrimineras.I ”Räkna med mångfald!” (SOU 1997:174) ansåg ElisabethWudie att personer som skulle ha erhållit en tjänst om <strong>diskriminering</strong>inte förekommit, utöver det allmänna skadeståndet, ”ska harätt till ett ekonomiskt skadestånd”. Denna idé avvisades eftersomdet ansågs att ett sådant skadestånd måste grundas på att diskrimineradeskulle ha en principiell rätt till en anställning.<strong>Det</strong> bör slås fast att den diskriminerade verkligen har en principiellrätt till anställningen, men att i stället för att erhålla/realiseradenna rätt ska han eller hon ha rätt till ekonomiskt skadestånd.Denna omvandling av den principiella rätten till en rätt till ekonomisktskadestånd skulle fungera som en mer ”effektiv, proportionerligoch avskräckande” sanktion, och ändå inte inskränka arbetsgivaresfria anställningsrätt, utan bidra till en benägenhet att följalagen. Denna tanke är inte främmande i svensk rätt eftersom det tillexempel är möjligt att ställa krav på ekonomiskt skadestånd vidoffentliga upphandlingar om en part på ett felaktigt sätt inte tilldelatsavtalet. Denna part har inte rätt att bli en avtalspart, men harrätt till skadestånd som om han eller hon hade varit avtalspart.13.4.3 Krav på jämlikhetsplanerJag föreslår:att det i en samlad lag ställs krav att arbetsgivare har en skyldighetatt upprätta jämlikhetsplaner24Kostnadsriskerna relaterade till <strong>diskriminering</strong> p.g.a. kön och etnicitet var en viktiganledning till att amerikanska företagare började arbeta mycket tidigare än europeiska medmångfald som en affärsstrategi. De fick insikten att <strong>diskriminering</strong> skulle kunna kosta en heldel med tanke på risken att betala skadestånd eller att förlora en offentlig upphandling.Därmed utvecklade företagare synsättet under 1980-talet som innebar att i stället för detnegativa (anti<strong>diskriminering</strong>skrav och kostnadsrisker) omvandlades tänkandet till någotpositivt – dvs. idén att företag skulle tjäna på mångfald (samtidigt som man skulle undvikariskerna med <strong>diskriminering</strong>). I Sverige var olika aktörer snabba på att föra in amerikanskaidéer angående det positiva med mångfald. Tyvärr innebar det att många inte förstod, ellerville undvika att förstå att drivkraften bakom mångfaldsarbetet i USA var deanti<strong>diskriminering</strong>sverktyg som innebar att <strong>diskriminering</strong> bar med sig rejäla kostnadsrisker.569