utrikeshandel – formuleringar som ”det är inte aktuellt”, ”det finns ingen marknad i utlandet just nu”återkommer mer frekvent. Majoriteten av de större tillverkningsföretagen hänvisar dock till affärsidéoch en marknadsstrategi inriktad på den lokala marknaden.Samtliga icke‐handlande företag fick sedan frågan vad de ansåg att deras företag skulle behöva föratt börja handla med utlandet. En tredjedel svarade vet ej. Mer än hälften har svarat att derasverksamhet är inriktad på Sverige. Det innebär att vart femte företag anser att de behöver någonform av åtgärd eller stöd för att börja bedriva utrikeshandel. De stöd som efterfrågas är, i fallandeordning, praktiskt stöd, information, exportrådgivning, importrådgivning, nätverk, utbildning samtexportkrediter.8Figur 7. Vad skulle ditt företag behöva för att börjahandla med utlandet?55 %33 %6%420Praktiskt stödInformationExportrådgivningImportrådgivningNätverkUtbildningExportkrediterAnnatVet ejVill ej svaraSammanfattningsvis kan konstateras att bland de företag som inte bedriver någon utrikeshandel ärdet ungefär vart femte företag som svarar att de inte vill växa eller att deras marknad är bestämd avkoncern‐ och licensavtal. Det stora flertalet företag anger bestämt att Sverige är deras marknad. Vartfemte företag anser att de behöver någon typ av stöd för att börja handla med utlandet.14
2. Hemmamarknad och handelsmönsterVi ska börja med att redovisa hur utrikeshandeln ser ut för de branscher och företagsstorleksklassersom ingår i undersökningen. Detta är viktig bakgrundsinformation för att förstå varför exempelvismindre företag tycks möta färre handelshinder än större företag. Detta är en naturlig konsekvens avolika handelsmönster. De små företagen verkar i huvudsak inom EU:s gemensamma marknad därproblemen som regel är mindre än på världsmarknaden. En annan förklaring kan vara attsmåföretagen köper tjänster, t ex för att hantera dokumentkrav, logistik m m och behöver därmedinte själva hantera problemen. Ytterligare en anledning kan vara att småföretagen ärunderleverantörer till stora företag som är de som i första hand hanterar eventuella problem. Det gårdärför inte att jämföra svaren rakt av mellan små, medelstora och stora företag.Företagens syn på sin huvudsakliga hemmamarknadTabell 4 nedan redovisar företagens syn på sin huvudsakliga hemmamarknad. Cirka fyra femtedelarav småföretagen som deltagit i enkäten ser Sverige som sin huvudsakliga hemmamarknad, jämförtmed tre femtedelar för medelstora och hälften för stora företag. På andra plats i svarsalternativenkommer Norden, följt av EU och övriga världen. Det svenska näringslivet är m a o som utrikesministerCarl Bildt: Hallänning, Svensk och Europé i den ordningen. 6 Detta gäller i synnerhet tjänstesektorn,även om denna bild nu håller på att förändras med högre tillväxt i tjänstehandeln än i varuhandelnunder senare år. 7Tabell 4. Vilken är er huvudsakliga hemmamarknad? (andel av företagen som anger …)Sverige Norden EU Övriga världen Vet ejTotalt 79,0 9,9 8,3 2,6 0,2Industrin 73,5 11,2 11,5 3,7 0,1Tjänstesektorn 82,6 9,0 6,2 1,9 0,2FöretagsstorlekSmå 82,8 8,6 6,8 1,8 0,0Medelstora 62,1 15,4 15,1 6,2 1,2Stora 51,0 19,6 18,6 9,7 1,1BranscherLivsmedel 84,9 11,6 3,0 0,6 0,0Skog 78,3 5,4 14,2 2,1 0,0Kemi 70,8 12,8 9,4 6,6 0,3Verkstad 70,8 12,1 13,8 3,3 0,0Övrig industri 75,9 10,8 8,0 4,9 0,3Bygg 91,1 8,9 0,0 0,0 0,0Handel 88,0 7,8 4,1 0,0 0,0Företagstjänster 68,7 10,6 12,9 7,8 0,0Övriga tjänstenäringar 74,7 12,9 7,6 2,6 2,26 Hallänning, svensk, europé / Carl Bildt, ISBN 91‐34‐51204‐7, Stockholm: Bonnier, 1991.7 <strong>Kommerskollegium</strong> 2010:1, Servicification of Swedish manufacturing.15