Diabetessmart mat med SVT-Maud
Diabetessmart mat med SVT-Maud
Diabetessmart mat med SVT-Maud
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
”Dawit Isaaks diabetes behöver vårdas”Livet <strong>med</strong>■ sid 6-9diabetesLIVET MED DIABETES – Det du bör veta om att leva <strong>med</strong> diabetes – Nr 4 NOVEMBER 2011<strong>Diabetessmart</strong> <strong>mat</strong><strong>med</strong> <strong>SVT</strong>-<strong>Maud</strong>• Hägglund: Miljoner ska förbättra vården ■ sid 2 • Detta är diabetes ■ sid 4• Fetmakirurgi kan lösa gåtan? ■ sid 11 • Subventionering av insulinpumpar i fara ■ sid 11• Pyssel ■ sid 18
Livet <strong>med</strong>diabetesSocialminister Göran Hägglund:Regeringen satsar 560 miljpå bland annat diabetesEtt av de prioriterade områdenai den kommandeforskningspropositionenär <strong>med</strong>icin. Inom denram som kallas "strategiskasatsningar" avsätts över enhalv miljard för forskning om olikasjukdomar.Förutom stora satsningar på deövergripande områdena molekylärbiovetenskap, epidemiologi samtstamceller och regenerativ <strong>med</strong>icingörs riktade satsningar på någrasärskilda sjukdomar. Det är cancer,neurogenerativa sjukdomar som Alzheimersoch diabetes.– När vi utvärderade vilka områdensom skulle vara prioriterade iforskningspropositionen var det naturligtatt <strong>med</strong>icinsk forskning skullekomma högt. Svenska forskare liggerlångt framme på flera forskningsfält.Det skulle vara fantastiskt omsvenska forskare exempelvis kunde<strong>med</strong>verka till att försena eller förhindraAlzheimers, säger forskningsministerLars Leijonborg.Totalt satsar regeringen 560 miljonerpå sju strategiska områden:Molekylär biovetenskapStamceller och regenerativ <strong>med</strong>icinEpidemiologiVårdforskningDiabetesCancerNeurogenerativa sjukdomar (somAlzheimers)Medlen ska utlysas av forskningsrådenoch tilldelas universitet och högskolorefter en kvalitetsutvärdering.- Förutom möjligheterna att avsevärtminska mänskligt lidande ärdenna satsning oerhört viktig för densvenska vården. När Astra på sitt laboratoriumi Mölndal uppfann Losecvar det ett enormt genombrott för denenskilda patienten, men det har ocksåsparat många miljarder åt sjukvårdengenom att magsårspatienter numerainte behöver opereras, säger socialministerGöran Hägglund.Foto: Johan ÖdmannLivet <strong>med</strong>diabetesen tidning utgiven av:Svensk<strong>med</strong>iafocus ABLivet <strong>med</strong> Diabetes. Redaktör: Maria Zaitzewsky Rundgrentel: 0733 - 72 62 56 • Grafisk form och repro: Mårten Gudmundhs/ImpactaAB • Tryck V-TAB • Ansvarig utgivare och annonser: Svensk MediafocusAB. Magnus Andersson, magnus.andersson@<strong>med</strong>iafocus.seTel: 018-430 29 00 • Omslagsbild: Karin Björkquist1143-Pfizer-09-2010-9654Brännande Bultande krypande isande huggandeDin smärta kan ha ett namnmer infor<strong>mat</strong>ion och rådgivning finns på www.ontikroppen.sePfizer AB 191 90 SollentunaTel 08-550 520 00 www.pfizer.seSid 2 • Livet <strong>med</strong> diabetesC284815_Annons_Ont_i_kroppen_210x63,25.indd 1 2011-10-19 10.29
Livet <strong>med</strong>diabetesNoterat Medaktör:Maria Zaitzewsky RundgrenHård träning gerbra effekt vidtyp 2-diabetesKul spellär barnom diabetes■ Mycket tyder på att mer intensiv träninghar bättre effekt vid typ2 diabetesän den lugnare träning som rekommenderasi dag. Det menar forskarenoch sjukgymnasten Åsa Segerströmvid Lunds universitets diabetescentrum.Korta, intensiva pass, men liteoftare är modellen i stället för en halvtimmesmotion per dag. Vad man görspelar mindre roll, bara man får upppulsen rejält. Ett gympapass fungerarutmärkt eftersom intensiteten varierar.Kombinerad träning och vardagsrusher– som att springa till bussen tillexempel – är det som gör susen för ettstabilt blodsocker.Brunt fett bra mot diabetes■ Att barnfetma ofta har ett samband <strong>med</strong> diabetes iunga år är allmänt känt. Amerikansk forskning visar attbarn som har mycket av det bruna ”goda” fettet löpermindre risk att bli feta. När vi föds har vi en stor andelbrunt fett – som omvandlar överskottsenergi till värmei stället för vitt fett. I takt <strong>med</strong> att vi åldras minskar andelenbrunt fett i kroppen. Men hos vissa barn fortsätterdet bruna fettet att vara aktivt, vilket gör att risken förövervikt är liten. Nu står forskarna inför utmaningenatt öka mängden brunt fett hos barn. Lyckas man <strong>med</strong>det vore det ett effektivt sätt att bekämpa den ständigtökande övervikten hos barn – och där<strong>med</strong> risken fördiabetes.Foto: Shutterstock■ Equalize heter ett nytt ochspännande spel om typ1 diabetessom vänder sig till förskolebarn.Namnet syftar på att det är viktigtatt hålla ett jämnt blodsocker.Spelet, som är inspirerat avDonkey Kong och Super Mario, ärbåde infor<strong>mat</strong>ivt och roligt.Tanken är att barnen och derasföräldrar ska få en ökad kunskapom diabetes och varför det ärviktigt att äta regelbundet, röra påsig och ta sitt insulin.Equalize Junior finns som ettkostnadsfritt onlinespel påwww.equalize.se.Neandertalgener kanligga bakom diabetesFoto: Alvreten■ Autoimmuna sjukdomar som diabetes kanha sitt ursprung i de förändringar i människansarvsmassa som uppkom när tidiga nutidsmänniskor,homo sapiens, beblandade sig<strong>med</strong> neandertalare. Enligt forskare frånStanforduniversitet i USA ser det ut som attnutidsmänniskan övertagit generna för detimmunförsvar som neandertalarna utvecklatmot lokala sjukdomar. Det låter bra,men myntets baksida är att det nedärvdaimmunförsvaret i vissa fall angriper våraegna kroppar - eftersom vi inte ”vuxit upp” <strong>med</strong>neandertalarnas immunförsvar. Konsekvensen blirsjukdomar som diabetes.Livet <strong>med</strong> diabetes • Sid 3
Livet <strong>med</strong>diabetesDiabetes (diabetes mellitus) är inte en utan fleraolika sjukdomar <strong>med</strong> olika orsaker. Gemensammanämnaren är att sockerhalten i blodet är förhög. Cirka 350 000 svenskar lever <strong>med</strong> folksjukdomendiabetes.Det här är diabetesTyp 1Vid typ1 diabetes har kroppens egen insulinproduktionhelt eller nästan helt upphört. Av någon anledning angriperoch förstör kroppens immunsystem de insulinproduceradecellerna i bukspottkörteln, vilket på sikt ledertill total insulinbrist. Symptomen visar sig först när 70-80procent av de insulinproducerande cellerna förstörts. Ärftlighet:barn till två föräldrar <strong>med</strong> diabetes typ 1 löper 10-20procents risk att insjukna. Symptom; ökad törst, storaurinmängder, extrem trötthet och viktnedgång. Behandling;insulin i form av injektioner <strong>med</strong> penna, spruta ellerinsulinpump.Typ2Cirka 300 000 svenskar lider av diabetes typ 2, även kallatåldersdiabetes. Risken att insjukna ökar <strong>med</strong> åldern ochsjukdomen ökar i hela världen. Många som har diabetestyp 2 lider av övervikt och fetma är en av orsakerna till attkroppscellerna förlorar sin känslig et för insulin. Vid diabetestyp 2 är förmågan att producera insulin inte borta,men mängden insulin räcker inte för kroppens behov.Ärftlighet: en miljon svenskar bär på arvsanlag för attutveckla diabetes typ 2. Men även levnadsvanor, <strong>mat</strong>vanoroch motion spelar en roll för vem som utvecklar sjukdomen.Symptom: smygande <strong>med</strong> ökad törst, urinmängd ochtrötthet. Man kan gå länge <strong>med</strong> typ2 utan att veta om det.Behandling: viktnedgång, ändrade kostvanor, regelbundenmotion, tabletter och i svåra fall insulinsprutor.Vad är en insulinkänning?För en diabetiker är det a och o att hålla blodsockretstabilt. Mat höjer blodsockret. Insulin, tabletter och fysiskträning sänker blodsockret. Om sockerhalten i blodetblir för hög får man ökad törst, urinmängd och trötthet.Blir blodsockret för lågt kan man få en insulinkänning.Symptom kan bland annat vara svettningar, huvudvärk,darrningar, hjärtklappning, hunger, förvirring. Bote<strong>med</strong>letär att snabbt få i sig något sött. Sjunker blodsockretmycket kan man hamna i insulinkoma, vilket är ett farligttillstånd som kan skada hjärnan.KomplikationerÖgonkomplikationer är vanliga hos såväl typ1 somtyp2 patienter. Förändringarna i ögonbotten kallasretinopati och är en av de fyra vanligaste orsakernatill blindhet. Retinopati innebär att de små blodkärleni näthinnan förändras och förtjockas. Makulaödem - läckageav vätska ut i gula fläcken - kan drabba äldre patienter <strong>med</strong>diabetes typ 2. Regelbundna ögonkontroller är nödvändiga föratt upptäcka förändringar i tid. Bästa sättet att undvika ögonproblemär ett stabilt blodsocker.Fotkomplikationer beror på nervskador som följdav långvarig diabetes. Nervskador och dålig blodcirkulationbidrar till att patienten inte uppfattarsmärta. Små skavsår kan växa utan att man märkernågot. Därför är det viktig att regelbundet kontrollera sina fötteroch uppsöka en fotterapeut minst en gång per år. 10 procentav alla <strong>med</strong> typ2 diabetes har problem <strong>med</strong> fötterna.Hjärta- och kärl kan skadas av höga blodsockervärden.Den vanligaste kärlkomplikationen är hjärtinfarkt.20 procent av de som vårdas för hjärtinfarkthar diabetes.Hur sköter man sin diabetes?En god blodsockerkontroll är den viktigaste enskilda faktornför att undvika akuta problem och kroniska komplikationer. Videgenvård måste man kunna mäta sitt eget blodsocker för att rättkunna avpassa förhållandet mellan insulin och/eller tabletter,motion och <strong>mat</strong>. Blodsockret mäts enkelt <strong>med</strong> en blodsockermätare.En droppe blod från fingret sugs upp av en mätstickaoch resultatet avläses i en mätare inom en minut. Man kan ävenmäta sockerhalten i urinet. Den som har diabetes typ1 bör hatestremsor för att se om man utsöndrar ketoner i urinen. Ketonerär en biprodukt som uppstår när insulinbrist ger upphovtill att fett bryts ner.Sid 4 • Livet <strong>med</strong> diabetes
Livet <strong>med</strong>diabetesHar du diabetes?Vet du vad du harför målvärde?insulin.seBli expert på diabetes!De nationella riktlinjerna för diabetesvården i Sverige publicerades i januari 2010. Debetonar vikten av att patienter <strong>med</strong> diabetes ska nå sina målvärden. Enligt de nationellariktlinjerna bör personer <strong>med</strong> diabetes som målvärde ha ett HbA1c under 52 mmol/mol,men målet bör utformas utifrån en individuell bedömning. Diskutera <strong>med</strong> din läkare vilketmålvärde som kan passa för dig. Lär dig mer om diabetes och insulinbehandling, elleranteckna dig för vårt e-nyhetsbrev om diabetes på www.insulin.sesanofi-aventis AB. Tel 08-634 50 00. www.sanofi.se.För frågor om våra läke<strong>med</strong>el kontakta: info@sanofi.comLivet <strong>med</strong> diabetes • Sid 5
VAR ÄR DAWLivet <strong>med</strong>diabetesLever den svensk-eritreanskejournalisten Dawit Isaak ellerinte? Sanningen är att ingenvet.Det man vet är att han fängsladesi Eritrea i september 2001och att en fångvaktare somflytt från Eira Eiro-fängelset harberättat att Isaak drabbats avdiabetes 2005.Får han ingen vård är det sjukdomensom kommer att tahans liv, menar fångvaktaren.Sid 6 • Livet <strong>med</strong> diabetes
Livet <strong>med</strong>diabetesIT ISAAK?Livet <strong>med</strong> diabetes • Sid 7
Livet <strong>med</strong>diabetes»Dawit Isaaks diabetesförsämras i fängelset«Det har varit mycketskriverier omden fängsladesvensk-eriteanskejournalistenoch författarenDawit Isaak underhösten. Det har bland annat ryktatsom att han har avlidit i fångenskap iEritrea, eftersom han enligt uppgiftinte längre finns kvar på det fruktadeEira Eiro-fängelset. Men sanningenär att ingen vet om han lever, var hanbefinner sig eller hur han mår. DawitIsaak har suttit fängslad i Eritrea sedan2001 utan rättegång. 2005 släppteshan, för att bara några dagar senareåter gripas och kastas i fängelse. Efterdet har ingen från Sverige sett ellerfått träffa Dawit, som både är svenskoch eritreansk <strong>med</strong>borgare. Regimen iEritrea anser dock att Sverige inte harnågonting <strong>med</strong> hans öde att göra. Någongång under 2005 har han drabbatsav diabetes, troligen typ2, som liggeri släkten. Vilken <strong>med</strong>icinsk vård hanfår är oklart eftersom inga anhörigahar fått träffa honom. En tidigarefångvaktare som flytt från Eritreaträffade dock Dawit i januari 2010 ochhan menar att journalisten kommeratt duka under om han inte får vård.– Om Dawit inte får akut hjälp riskerarhan att dö. Han får inte tillräckligt<strong>med</strong> <strong>med</strong>icin mot sin diabetes och hanmår mycket dåligt både fysiskt ochpsykiskt. Han ber oavbrutet om hjälpfrån läkare och vårdpersonal, sägerden före detta fångvaktaren Eyob BahtaHabtemariam i en intervju i Expressen.Han beskriver miljön i fängelset somouthärdlig. Cellerna är tre gånger tremeter. Fångarna har tre filtar, mentvingas använda sina kläder som kuddar.Hettan är fruktansvärd under denvarma årstiden och fångarna är förbjudnaatt tala <strong>med</strong> varandra eller <strong>med</strong>Sid 8 • Livet <strong>med</strong> diabetesfängelsepersonalen.Läkaren och professorn Sven Britton,som har lång erfarenhet från regionen,tror att Dawit möjligen fårtabletter mot sin diabetes. Däremot ärdet högst tveksamt om han ges möjlighetatt sköta sjukdomen så som manbör för att inte bli sjukare.– Det är viktigt att motionera och detär det inte troligt att han får möjlighettill. Kosten är förmodligen undermåligoch frågan är om han kan äta så regelbundetsom en diabetiker måste för attmå bra. Någon risk för övervikt föreliggerknappast, däremot kan han bliundernärd och det är också farligt fören diabetiker, säger Sven Britton, somser komplikationer som den värsta risken.–Vad händer om han får ett sår sominte vill läka? Då blir det nog riktigtsvårt.Enligt officiella siffror lider cirka treprocent av Eritreas befolkning av diabetes.Men mörkertalet är stort eftersom<strong>med</strong>vetenheten om sjukdomen ärmycket låg. Därför är en mer korrektsiffra troligen cirka tio procent. Avdessa lider två tredjedelar av typ 2-diabetes.Typ 2-diabetes har ökat i ländernasöder om Sahara sedan 1985, men någrasäkra siffror från just Eritea finnsinte. Anledningen till ökningen antasvara ökad levnadsstandard och <strong>mat</strong>vanorsom mer liknar de som finns iden rika världen. I bland annat Eritreaanses det fint att vara tjock – det är ettbevis på rikedom. Och i takt <strong>med</strong> attfler får det bättre ökar midjemåttet ochdär<strong>med</strong> risken att insjukna. Dessutomökar <strong>med</strong>ellivslängden, vilket ocksåbidrar att fler får diabetes. I dag ligger<strong>med</strong>ellivslängden på 60 år i Eritrea ochi takt <strong>med</strong> att fler bli äldre kommer diabetesfallenatt bli fler. Totalt finns cirka7 miljoner diabetiker i Afrika i dag.Maria Zaitzewsky RundgrenSatellitfoto från Google maps på det hemliga EiraEiro-fängelset i Eritrea där Dawit Isaak bevisligenåtminstone suttit fängslad. Var han är i dag eller omhan ens lever är inte klart. Sven Britton (ovan), läkare<strong>med</strong> stor erfarenhet från regionen menar att komplikationernog inte får den vård de kräver.
Livet <strong>med</strong>diabetesFakta Dawit IsaakDawit Isaak föddes den 27 oktober 1964. 1987 kom hansom flykting till Sverige. Han blev svensk <strong>med</strong>borgare1992 och bosatte sig senare i Göteborg <strong>med</strong> sin familj.Isaak återvände dock till Eritrea för att arbeta på tidskriftenSetit. I september 2001 publicerade Setit ett öppetbrev som krävde demokrati, rättvisa och öppenhet. DawitIsaak och ett 20-tal andra journalister och oppositionellagreps. Samtidigt förbjöds alla privatägda och oberoende<strong>med</strong>ier. Sedan dess har Isaak suttit fängslad utanrättegång, <strong>med</strong> undantag för två dagar då hans släpptesoch sedan greps igen i november 2005. Dawit Isaak är<strong>med</strong>borgare i både Sverige och Eritrea. Regimen i Eritreaanser att Sverige inte har <strong>med</strong> hans öde att göra.Livet <strong>med</strong> diabetes • Sid 9
Accu-Chek ®Aviva NanoLiten, enkel och säkerLäs omvår nyhetpå andrasidan!För dig som behandlas <strong>med</strong> insulin• Stor och tydlig testremsa - lätt att hantera och dosera• Upplyst display för lättare avläsning• Bevisad minst smärtsam 1 blodprovstagare <strong>med</strong> integrerad lansettrumma (6 lansetter)• Påminnelse efter måltid samt måltids- och händelsemarkeringDin chans att prova Accu-Chek Aviva Nano kostnadsfritt*Ring Accu-Chek Kundsupport på: 020-41 00 42**Kontrollera att Accu-Chek Aviva Nano är upphandlad i ditt landsting.Erbjudandet gäller de första 100 beställningarna och endast för personersom använder insulin och inte har en Accu-Chek Aviva Nano.1Koubek. RJ. A comparitive Study. Data on file. Doctor Koubek 2007.
Livet <strong>med</strong>diabetesFetmakirurgi kan lösa diabetesgåtanÅtta av tio diabetestyp2 patienter somgenomgår fetmakirurgiblir friska,visar samstämmigforskning.Bilden är tydlig sedan årtiondentillbaka. Men forskarna vet intevad det beror på. Nu vill manstudera vilka mekanismer efteroperationen som kan vara ansvariga.Själva operationen utveckladesför att reducera utrymmeti mag-tarmkanalen. Där kannämligen nyckeln till ett bote<strong>med</strong>elfinnas. Att tillfrisknandetinte handlar om viktnedgång äruppenbart – patienternas blodsockernormaliseras o<strong>med</strong>elbartefter operationen och då har deknappast hunnit gå ner i vikt. Istället tror forskarna att svaretfinns i hormoner och blodflödeneller andra biologiska processersom påverkas genom operationen.– En hypotes vi har är atttillfrisknandet handlar om etthormon som frigörs från magtarmkanalen,vilket i sin turpåverkar insulinets effekter ipositiv riktning. Om vi lyckasringa in vad det är som händer ikroppen vid en fetmaoperationskulle vi kunna ta fram läke<strong>med</strong>elsom påverkar just det hormonet.Men än så länge dröjerdet innan vi har några resultat,säger Hindrik Mulder, forskarepå Lunds universitets diabetescentrum.Han är noga <strong>med</strong> attunderstryka att fetmakirurgi isig inte är något bote<strong>med</strong>el ochatt det fåtal som blir hjälpta liderav typ 2-diabetes.– Det är endast svårt sjukapatienter som kan komma ifråga för en operation. Dessalider bland annat av typ 2-diabetes,svår fetma, en förhöjdcancerrisk, ledbesvär och högtblodtryck, säger Hindrik Mulder,som, genom att studera etthundratal patienter som varje åropereras i Skåne, hoppas kunnaförstå vilka mekanismer somaktiveras av att mag-tarmkanalsnörps av. När man har svaretkan kanske ett läke<strong>med</strong>el sombotar diabetes tas fram.Studierna pågår just nu och manväljer ett brett angrepp. I ställetför att fokusera på ett hormon itaget studerar man flera biologiskaprocesser parallellt.Studier på grisar är också i gång,då grisens mag-tarmkanal liknarmänniskans. Det finns ingentingsom pekar på att effekten avfetmakirurgin minskar över tid.De patienter som fått normalablodsockernivåer efter sin operationförbli friska– förutsatt att deinte ökar i vikt.– Några har blivit sjuka igen.Men diabetes är en komplexsjukdom. Viktökning är enfaktor som påverkar, men ävenålder och livsstil i övrigt spelarroll. Viktökningen kanske kommerefter ett tiotal år. Då kandet lika gärna vara åldern sombidrar till återinsjuknandet efteren fetmaoperation, konstaterarHindrik Mulder.Han är hoppfull om att den härforskningen ska nå goda resultatoch på sikt leda nya, effektiva läke<strong>med</strong>eli kampen mot diabetes.Maria Zaitzewsky RundgrenKommersnart!Nu blir det ännu enklare att testablodsockret <strong>med</strong> Accu-ChekSnart kommer du att få ett svart aktiveringschip <strong>med</strong> dina Accu-ChekAviva testremsor. Sätt i det svarta aktiveringschipet i din mätareoch låt det sitta kvar. Efter det behöver du inte byta det.Läs mer på: www.accu-chek.seKassera ditt vita chip ochersätt det permanent <strong>med</strong>det svarta aktiveringschipet.Gäller alla mätare som har Accu-Chek Aviva testremsaAccu-Chek Aviva NanoAccu-Chek AvivaAccu-Chek ComboLivet <strong>med</strong> diabetes • Sid 11Aktiveringschipet finns på marknaden från och <strong>med</strong> januari 2012.
Livet <strong>med</strong>diabetesGOTT & diabetessmarTpå spisen hos svt-MAUD<strong>Diabetessmart</strong> <strong>mat</strong> behöver inte vara tråkig, tvärtom. Det ärGo´kvälls kock <strong>Maud</strong> Onnermark noga <strong>med</strong> att poängtera.För det var länge sedan den som drabbades av diabetesfick rådet att späka sig och avstå från livets smaskigheter.Sid 12 • Livet <strong>med</strong> diabetesViktigast är förstås atthålla koll på blodsockret.Men det gåratt sätta guldkant på<strong>mat</strong>en ändå - om manär beredd att tänkalite nytt.– Övervikt och dåliga kostvanor ärofta en utlösande faktor för diabetes.Därför är en kostomläggning viktig,för att man ska gå ner i vikt och få ettstabilt blodsocker. Men man kan fortsättaatt äta gott, bara man lär sig attförhålla sig på ett annat sätt till <strong>mat</strong>en,säger <strong>Maud</strong>, som tror att GI-<strong>mat</strong> <strong>med</strong>långsamma kolhydrater är nyckeln.Hon förespråkar äkta vara före lightprodukter– hellre lite riktigt smöroch riktig grädde och kanske en uddsocker i stället för lightgrädde och sötnings<strong>med</strong>el.– Sockersuget kan man vänja sigav <strong>med</strong>. Vi äter generellt alldeles förmycket socker och genom att minskasockermängden i exempelvis kakorkan man äta en liten kaka, även omman lever <strong>med</strong> diabetes. Faktum är attalla människor borde äta ”diabetes<strong>mat</strong>”,då skulle vi må betydligt bättre,konstaterar <strong>Maud</strong>.Socker är förvisso en smakhöjare ochinget man kanske vill avstå helt ifrån.Att ta en frukt i stället för en kaka är ettbra sätt att stilla suget och dessutom fåi sig vitaminer, fibrer och antioxidanter.Pektinet som finns i frukten gör attblodsockret inte höjs lika snabbt somnär man får i sig raffinerat socker.Så hur ska man tänka ”diabetessmart”och gott?– Hellre <strong>mat</strong>låda hemifrån till lunchenän att äta ute varje dag, tipsar<strong>Maud</strong>. Då har man koll på <strong>mat</strong>en. Restaurang<strong>mat</strong>innehåller ofta mer doltfett och socker än man kan ana. Mellanmåletär viktigt, men många mellanmålman köper ute är alldeles försöta och feta. En banan-smoothie elleravokado <strong>med</strong> morötter och alfalfagroddarär mättade och bra alternativ, liksomkeso <strong>med</strong> nötter och frön.Vilka fetter man får i sig är viktigt atttänka på. Avokado, nötter och olivoljainnehåller bra och nyttigt fett. Däremotbör man inte vräka i sig av fetaprodukter, bara för att man minskarpå kolhydraterna.– Lagom är bäst. Vi vet inte hur enfettrik kost påverkar oss i längden.Hellre mindre fett och lite kolhydrateri form av mörka bröd <strong>med</strong> hela korn,knäckebröd, fiberpasta, fullkornsris,quinoa, bulgur, bönor och linser änmycket fett och noll kolhydrater, säger<strong>Maud</strong> och tillägger att man gärnakan frossa i grönsaker som haricotsverts, broccoli och blomkål. Mättandeoch jättenyttigt. En annan bra ”trend”är surdegsbrödet, som påverkar blodsockretlångsammare.Vad gäller efterrätter kan man låta fantasinflöda, bara man håller nere påsockret. Ett recept som innehåller fyra<strong>mat</strong>skedar socker kan <strong>med</strong> fördel halverastill två <strong>mat</strong>skedar. Vill man hamera smak kan man använda exempelvismuskovadosocker. Att smaksätta<strong>med</strong> vanilj eller bär är ett annat smartsätt att ”lura” smaklökarna. Frukttéerger en förnimmelse av sötma och kanfungera som ersättning för en söt efterrätt.– En god och lyxig efterrätt är pannacotta<strong>med</strong> bär. Man kan söta <strong>med</strong>ytterst lite socker och vanilj, säger<strong>Maud</strong>, som poängterar att den somtrivs <strong>med</strong> sötnings<strong>med</strong>el givetvis kananvända det i <strong>mat</strong>lagningen i ställetför vanligt socker.Alkohol ska man vara försiktig <strong>med</strong>. Någotglas torrt vin är okej, men man börundvika öl och starksprit. Att bli fullkan rent av vara farligt, eftersom mantappar kontrollen och kan glömma attäta eller fortsätter att dricka ännu mer,alternativt äter sådant som får blodsockretatt skjuta i höjden. Alkohol tarockså ner blodsockret så att man kandrabbas av blodsockerfall.Det finns många enkla tricks för attäta diabetessmart.Drick vatten till måltiderna i ställetför läsk, ät av allt, men inte i för storaportioner, ät mycket grönsaker, linseroch bönor. Vanligt knäckebröd är toppen.Och om man vill ha något sött ärdet bra att äta det i samband <strong>med</strong> måltiden.Då åker inte blodsockret bergochdalbana.– Förbjud ingenting. Det som är förbjudetblir man alltid mer sugen på.Men ät måttligt och rör på dig varjedag. Då hålls både vikten och blodsockretpå en bra nivå. Det är lika viktigtatt röra på sig som att äta rätt.Maria Zaitzewsky RundgrenFoto: Karin Björkquist
Livet <strong>med</strong>diabetesParmaäpplen <strong>med</strong> SalviaSkär ett äpple i klyftor. Lägg på en bit lufttorkad skinkaoch ett salviablad. Stick i en tandpetare och lätt upp påett fat.Tonfisk- och bönsallad1 liten burk tonfisk (95 g)½ liten burk bönor á 200 g1 liten bit gurka1 tsk balsamvinäger1 tsk olivolja2 tsk kaprisSvartpeppar, salladsbladHäll bort vätskan från burkarna, blanda!Fetaostlax <strong>med</strong>varm quinoasalladQuinoa är inget sädesslag utan kommer från en ört somlänge använts i Sydamerika. Salladen är god att serveravarm, kall eller ljummen. Variera gärna <strong>med</strong> att byta utquinoa mot hel bulgur. Det blir också jättegott, följ barakokanvisningen på paketet.4 portioner4 skinn- och benfria bitar lax, à 150 g1 tsk salt1 krm nymald vitpeppar200 g fetaost1 dl turkisk yoghurt1/2 tsk timjanBra mellanmål!Bra mellanmål!Quinoasallad4 dl vatten1 tsk salt2 dl quinoa1 stor röd lök1 msk olivolja1 ask cocktailto<strong>mat</strong>er, 250 g50 g rucola1. Sätt ugnen på 225 grader. Koka upp vatten och salt.Skölj quinoagrynen i hett vatten och häll dem sedan i detkokande vattnet. Koka ca 15 minuter under lock på svagvärme tills vätskan kokat in.2. Lax: Salta och peppra fisken runt om. Rör ihop ost,yoghurt och timjan <strong>med</strong> en gaffel. Fördela blandningenöver laxen. Stek 12–15 minuter i ugnen tills osten börjar fåfärg och laxen känns färdig.3. Hacka och fräs löken i olja några minuter. Halvera ochblanda ner to<strong>mat</strong>erna. Låt dem blir varma. Blanda ner lökoch to<strong>mat</strong> i de kokta quinoagrynen. Blanda ner rucola vidserveringen. Smaka av om det behövs salt och peppar.Servera <strong>med</strong> den nystekta laxen.Petits chouxerKan fyllas <strong>med</strong> grädde och bär eller min egen lättgjordamockafyllning. Lägg inte i fyllningen förrän strax föreservering.16 små petits chouxer2 dl vatten50 g smör2 dl vetemjöl3 ägg1.Sätt ugnen på 200°.2. Koka upp vattnet och smöret. Ta kastrullen från värmenoch häll över i en bunke om du inte har stor kastrull.Tillsätt hela mjölmängden på en gång. Rör tills smetensläpper från kastrullens botten och kanter.3. Tillsätt äggen ett i taget under fortsatt kraftig omrörning.Rör smeten ca 5 minuter den ska vara blank ochsmidig.4. Klicka eller spritsa ca 16 små längder eller toppar påplåt <strong>med</strong> bakplåtspapper.5. Grädda mitt i ugnen ca 25 minuter. De ska få fin färgoch bli lätta och luftiga .Öppna inte ugnsluckan under deförsta 15 minuter. Låt dem kallna på galler. Skär upp democh fyll dem. Servera dem därefter strax.Mockafyllning till cirka 16 petits-chouxer2 1/2 dl mellangrädde (27%)2 tsk frystorkat kaffepulver50 g finhackad mörk chokladsötnings<strong>med</strong>el eller 2–4 msk florsockerStöt kaffepulvret i en mortel. Blanda <strong>med</strong> grädden ochvispa sedan.Finhacka chokladen, tillsätt den och smaka av <strong>med</strong>sötnings<strong>med</strong>el eller florsocker. Fyll petits chouxerna ochservera.Livet <strong>med</strong> diabetes • Sid 13
Livet <strong>med</strong>diabetesStatlig subventionering avinsulinpumpar kan stoppas■ Omkring 9000 svenskar <strong>med</strong> diabetestyp1 är beroende av insulinpump,som är det närmaste man kan kommaen verklig bukspottkörtel. Nu vill TLV,Tandvårds- och läke<strong>med</strong>elsförmånsverket,slopa den statliga subventionen.Orsak; man anser att pumparnahåller för länge och därför inte kanklassas som subventionerade förbrukningsvaror.Tanken är att kostnadsansvaret fortsättningsvisska ligga hos landstingen.Redan i dag upphandlar landstingeninsulinpumpar, så i teorin borde detinte innebära några försämringar förpatienter. Men det finns i nuläget ing-Det här skullealltså kunnainnebära attlandstingenkan välja bortatt subventionerainsulinpumparnaen överenskommelse mellan TLV ochlandstingen om att överta eller skötainköpen av insulinpumpar. Det härskulle alltså kunna innebära att landstingenkan välja bort att subventionerainsulinpumparna, som kostar mellan30 000 och 40 000 kronor. Summorsom patienter i så fall måste betala uregen ficka – om de har råd.För patienter <strong>med</strong> typ 1-diabetes – varsinsulinproduktion är utslagen – är åttainsulinsprutor om dagen inte ovanligt,men de som väljer pumpen byter nålbara var tredje dag. Många av insulinpumpanvändarnaär barn, eftersombehandlingen förenklar vardagen jämfört<strong>med</strong> att använda sprutor.Ett annat problem som kan uppståär att landstingen kan välja att upphandlabara vissa pennor. Då kan endel patienter bli utan de pennor de ärvana vid. Valmöjligheterna minskar.På Diabetesförbundet är man oroad,inte minst <strong>med</strong> tanke på landstingensdåliga ekonomi och nedskärningarinom vården. Uppfattningen är att denbästa garantin för tillgång till insulinpumpen,oberoende av var man bor, äratt staten tar kostnadsansvaret.Maria Zaitzewsky RundgrenSid 14 • Livet <strong>med</strong> diabetes
Livet <strong>med</strong>diabetesMüsli utan dold sockerchockDu försöker säkertatt äta nyttig <strong>mat</strong>.Men det är inte lätt.När Testfakta tillexempel tittadepå innehållet i tiovanliga müslipåsarfann de rena ”sockerbomberna”.– Många har rent ut sagt dåligafrukostvanor, som får blodsockretatt ”gå i taket”, trots att mantror sig äta klokt, berättar diabetessköterskanYlwa Hult frånRimbo.Men hos Ylwa får personer<strong>med</strong> diabetes receptet som gerdagen en smakstart. En portion<strong>med</strong> krispigt goda havrehjärtansom heter Betaglucare ger goda<strong>med</strong>icinska hälsoeffekter.– En tallrik <strong>med</strong> hälsofil, någrablåbär och så Betaglucare är enriktig hälsofrukost, säger hon.Det kan reducera blodsockret <strong>med</strong>upp till 36 procent efter måltidoch minska behovet av insulininsöndring<strong>med</strong> upp till 44 procent!Men givetvis räcker inte sammafrukost till alla. Många behöverkomplettera <strong>med</strong> t ex ensmörgås och en kopp kaffe är väl”obligatorisk”.– Men det är sällan man behövertvå-tre ytterligare smörgåsar<strong>med</strong> mycket pålägg som en heldel äter, är Ylwas erfarenhet.– Dessutom ger Betaglucare enmättnadskänsla, som gör att dukanske inte känner suget efter ensmörgås till.Betaglucare kommer från havre,där det naturligt finns en lösligfiber som heter betaglukan.Om du äter tre gram av dennavarje dag, precis det som finns ien portion Betaglucare, så får dustora hälsovinster. Det finns detövertygande vetenskapliga bevisEn portion Betaglucare ger en smakstart på dagen för många <strong>med</strong> diabetes, är diabetssköterskanYlwa Huldts erfarenhet.för, så goda att såväl svenska, someuropeiska som amerikanskamyndigheter är ense om hälsovinsterna.Om det nu är havre som gör Betaglucareså nyttigt, kan man vällika gärna äta havregrynsgröt?– Nej, nej, nej. Om du ska ha idig en sådan mängd av den lösligafibern som behövs för att fåen god effekt, måste du äta 3-4tallrikar om dagen! Om det nufinns någon som gör det, blir detändå motsatt effekt eftersom det igröten finns så mycket stärkelseoch socker att blodsockret ändåskulle gå upp, berättar Ylwa.Ylwa är en mycket erfaren diabetessköterska<strong>med</strong> nära 20 års erfarenhet.Hon är mycket bekymradöver det stora antalet nyadiabetiker, som hon dessutomtycker ökar år från år.– Det finns givetvis många orsakertill detta, men min uppfattningär klar: Vi äter fel, för mycketoch rör oss för lite.Så varje dag försöker Ylwa promeneraen timma och hon följersin egen ordination till frukost.”Allakänner tillhavre och tyckerom att det är ennaturlig produkt.Dessutom ärhavre känt att varaallmänt bra förmagen,Dessutom försöker hon leva sunti övrigt.– Utan att vilja framstå sompräktig, vill jag vara lite av en förebildför mina patienter.Ylwa kom i kontakt <strong>med</strong> betaglukanerför snart tio år sedan. Honbörjade <strong>med</strong> att pröva på sig självsamtidigt som hon läste vad vetenskapensa om denna lösligafiber. Sedan dess rekommenderarhon ofta Betaglucare som en del ibehandlingen av diabetes.– Min erfarenhet är att betaglukanerhar en direkt blodsockersänkadeeffekt. Det är mycketbra. Men minst lika viktigt är attde ger en förlängd mättnad ochett minskat sötsug. Detta ledernästan ofelbart till viktminskning,och ett jämnare blodsocker,som definitivt bra för det storaflertalet diabetiker som jag träffar.Det är ett tätt samarbete mellanVårdcentralens dietist ochYlwa. De försöker tillsammansmotivera patienterna till en sundarekosthållning.– Det är inte alltid lätt att ändrasina vanor. Därför tycker jag attBetaglucare är en utmärkt produkt,eftersom det är något manlägger till och får bra effekt, utanatt initialt ta bort något invant.Vi måste jobba både kort- ochlångsiktigt.Trots att Betaglucare är ett livs<strong>med</strong>elsäljs det bara i hälsohandelnoch på apotek.– Det beror på att vi vill att kundernaska kunna fråga kring produktenoch få uttömmande svar,berättar Marcus Andersson somär försäljningsansvarig.Han passar samtidigt på att berättaatt Betaglucare även säljsutanför Sverige, nu senast ändåbort till Korea.Den roligaste kommentaren Ylwahar fått när hon föreslog Betaglucareoch berättade att det varen löslig fiber från havre, är följande:– Tror du att jag är en häst?Annars är det lätt att få patienternaatt ta till sig Betaglucare,tycker hon.– Alla känner till havre ochtycker om att det är en naturligprodukt. Dessutom är havre käntatt vara allmänt bra för magen,vilket många också uppskattar.De blir först lite förvånade närjag berättar om de <strong>med</strong>icinskaeffekterna. Men vid återbesöketbrukar jag få ett kvitto på Betaglucarefungerat precis som jag sa:ett jämnare blodsocker, minskatsötsug och en liten viktminskning.Peter MohlinLivet <strong>med</strong> diabetes • Sid 15
Livet <strong>med</strong>diabetesFör bara ett halvår sedan såg Mona Hurtig frånUddevalla så suddigt att hon inte ens såg trappstegennär hon skulle gå ner för en trappa, änmindre kunde hon läsa eller se på teve.Mona ser igen <strong>med</strong> LucentisHennes livskvalitetvar kraftigt nedsattpå grund av makulaödem,vilket innebärläckage av vätska uti ögats gula fläck. Detär en allvarlig ögonkomplikation somkan drabba patienter <strong>med</strong> diabetes ochsom kan leda till blindhet.– Till sist blev läget akut. Det visadesig att jag hade massor av blödningari ögonen och jag behandlades <strong>med</strong> laserfyra, fem gånger. Efter en tid ansågläkaren att vi skulle upphöra <strong>med</strong> laserbehandlingarna,eftersom ögonproblemenhade stabiliserats. Men jag sågfortfarande suddigt.– Av en slump läste jag om Lucentisoch när jag senare hörde doktor BjörnSteen på ”Fråga Doktorn” på teve talaom läke<strong>med</strong>let kände jag att jag gärnaville prova. Jag tycker inte om att gåtill läkare, men Björn kändes pålitlig,säger Mona som fick en remiss till Sophiahemmeti Stockholm.Det visade sig att hon var lämplig förbehandling av Lucentis, åtminstonepå ena ögat.-Jag kom till Björn i juni och harsedan dess fått tre injektioner i ögat.Jag låg och kikade varje morgon efterbehandlingarna för att se om jag sågbättre. En morgon när jag vaknadehade allt ändrat sig och jag såg plötsligtklart! Det var en helt fantastiskkänsla, ja, nästan ett mirakel, sägerMona entusiastiskt och berättar atthennes livskvalitet sedan dess har förbättratsavsevärt.-Jag ser ju inte jättebra nu heller,men skillnaden från innan är enorm.Sid 16 • Livet <strong>med</strong> diabetesAtt se dåligt är mycket handikappande,bland det värsta man kan föreställasig.Monas läkare, Björn Steen, håller<strong>med</strong>. Han berättar att han behandlatpatienter <strong>med</strong> Lucentis sedan 2007, dåläke<strong>med</strong>let godkändes för behandlingav makulaödem. Läke<strong>med</strong>let fungerarså att det minskar den svullnad somuppstår när vätska läcker ut i ögatsgula fläck. Resultatet blir att patientenser bättre när svullnaden går ner.-Lucentis riktar sig till dem somser dåligt även efter att ha fått laserbehandlingoch som tvingas leva <strong>med</strong>endast ledsyn på grund av detta. Förbättringenblir ofta dra<strong>mat</strong>isk och livskvaliténökar, säger Björn Steen somvanligen ger tre injektioner i börjanav behandlingen.För vissa håller förbättringen sedan isig, andra behöver nya injektioner. Inuläget vet ingen om behandlingenkan ge bestående resultat eller omman måste behandla livet ut. Det kanvara så att effekten blir olika på olikapersoner. Allvaligare biverkningarlyser <strong>med</strong> sin frånvaro – även om detkan finnas en liten risk för infektion isamband <strong>med</strong> injektionerna.Men det är faktiskt inte alltid nödvändigtatt behandlas <strong>med</strong>icinskt motsvullnad i gula fläcken.– Patienter som tidigare nonchaleratsin diabetes och misskött sig kan, omde börjar sköta sin sjukdom, i vissafall, förbättra sin syn. Många blir riktigträdda när de förstår att de kan bliblinda och skärper sig. Det kan lönasig, konstaterar Björn Steen.Maria Zaitzewsky RundgrenFörändringen är drastisk för Mona Hurtig. I dag ser hon klart, men för bara etthalvår sedan hade hon närmast ledsyn.
Livet <strong>med</strong>diabetesAllpresan ® sensitiveLätt attsmörja in –kladdar inteSer du suddigafläckar eller krokigt?Innovativ: Allpresan ®Cremeskum för vård och skydd av torr och mycket torr hud.Patentskyddad. Individuell: Olika karbamidinnehåll för torr och för mycket torr hud.Användarvänlig: Lätt att smörja in, går snabbt in i huden, kladdar inte. Utan doftfärg-eller konserverings<strong>med</strong>el. Kliniskt testad.Health Management Infor<strong>mat</strong>ion HMI ABBox 9119 · 400 93 GöteborgTel: 031 - 68 26 60 · www.allpresan.seS_FA_sen_99x139_11I09 111.11.2009 14:20:19 UhrDet kan vara ett tecken på svullnadi gula fläcken. Diabetesrelateradögonsjukdom är den vanligasteorsaken till nedsatt syn som inte är<strong>med</strong>född eller beror på hög ålder.Läs mer om ögat, sjukdomar igula fläcken och om hur du kanupptäcka synförändringar i tid påwww.raddasynen.se08-578135 00Novartis Sverige AB, Box 1150, 183 11 Täby.Telefon 08-732 32 00, www.novartis.seLUC201103:167Livet <strong>med</strong> diabetes • Sid 17318603_Lucentis_RaddaSynen_annons.indd 111/24/11 9:09 AM
Livet <strong>med</strong>diabetesPysselVarsågod!Här kommer en stunds avkoppling<strong>med</strong>an du väntar.Svår8 58 3 6 26 7 15 8 2 16 88 4 1 58 3 91 9 2 63 5Svår2 4 1 65 4 85 1 8 33 9 5 86 3 9 79 5 71 7 4 3Medel7 4 3 8 1 25 2 7 114 6 2 3 1 99 2 1 7 45 9 2 86 7 8 3 4 2 14 2 6 58 7 3Medel9 3 1 22 6 3 7 1 91 4 9 2 3 574 3 75 4 1 6 82 7 58 4 3 7 63 1 7 5 6 4 2Hur många ringar är det?Sid 18 • Livet <strong>med</strong> diabetes
Livet <strong>med</strong>diabetesHallå där Margareta Nilsson,ordförande för Diabetesförbundet...Vilka är Diabetesförbundetsviktigastefrågor just nu?– Det senaste halvåret har vi arbetatintressepolitiskt i flera viktiga frågor.Den statliga subventionen till insulinpumparkan komma att försvinna från2013 och där har vi skrivit debattartiklaroch motioner för att förmå statenatt fortsätta subventionera detta förmånga diabetiker livsviktiga hjälp<strong>med</strong>el.Vi jobbar på att få till stånd endialog <strong>med</strong> beslutsfattarna om detta.Körkortsfrågor är också på tapetenjust nu. Vi anser att det syntest, därman tester det yttre synfältet, äralltför svårt. Många laserbehandladepatienter som kört prickfritt i tjugo,trettio år riskerar att förlora körkortet.Vi tycker det är viktigt att kollasynen, men testet måste bli flexiblareoch ta hänsyn till fler faktorer än idag.Har ni några projekt på gång?– Ja, vi fortsätter <strong>med</strong> vårt barnprojekti Jönköping, som syftar till att gelärare och skolpersonal ökad kunskapom barn <strong>med</strong> diabetes. Vi har inomkort premiärvisning på en film somDiabetesförbundet tagit fram tillsammans<strong>med</strong> Marianne Söderlund.Den kommer att distribueras till allaskolor i landet och syftar till att geskolpersonal ökad kunskap om diabetes.I dag är många lärare rädda föratt göra fel. Vi hoppas att filmen skafå igång en debatt och ett engagemangfrån Lärarförbundet.Varför ska man gå <strong>med</strong> i Diabetesförbundet?– Vi bidrar till att förbättra situationenför alla som lever <strong>med</strong> diabetesoch vi måste vara många för att varastarka och höras i samhällsdebatten.Utan våra 24 000 <strong>med</strong>lemmar finns viinte. Vi jobbar för människor i allaåldrar, både barn och äldre. Blandannat vill vi nu öka kunskapen omdiabetes bland dem som arbetar inomäldreomsorgen. Det kostar 250 kronorper år att vara <strong>med</strong> i Diabetesförbundetoch på köpet får man vår tidningsom kommer ut <strong>med</strong> sex nummer perår.Maria Zaitzewsky RundgrenVill du få hem Livet <strong>med</strong> diabetes direkt i din brevlåda? Då kan du prenumerera här!Du får två nummer per år för endast 99:-*NAMNADRESSPOSTNRPOSTORTTELEFONNR DAGTIDE-POSTADRESS* Betala inget nu.Det kommer plusgirotalong <strong>med</strong> tidningen.Klipp ur talongen och skicka till:Svensk Mediafocus, Gamla Uppsala/Parken, 755 94 UppsalaLivet <strong>med</strong> diabetes • Sid 19
Trött på att hantera lösa testremsor?Då är Accu-Chek Compact Plus blodsockermätaren för digMed Accu-Chek Compact Plus behöverdu inte hantera några testremsor.Testa ditt blodsocker snabbt och enkelt- när som helst, var som helst.Accu-Chek Compact Plus– allt-i-ett mätaren• Trumma <strong>med</strong> 17 testremsor- inga lösa testremsor• Upplyst display för lättare avläsning• Ingen kodning• Integrerad och löstagbar blodprovstagare- bevisad minst smärtsam*Testa ditt blodsocker snabbt och enkelt: Tryck-testa-tryck1 23Tryck på startknappen ochremsan hamnar i testlägeApplicera blod på remsan och läs avresultatetTryck på startknappen för attavlägsna remsanDin chans att prova Accu-Chek Compact Plus kostnadsfritt*Ring Accu-Chek Kundsupport på: 020-41 00 42*Erbjudandet gäller de första 100 Accu-Chek Compact Plus beställningarna,endast för personer som använder insulin och inte har en Accu-Chek CompactPlus. Kontrollera att Accu-Chek Compact Plus är upphandlad i ditt landsting.1Koubek. RJ. ACCU-CHEK Blood Glucose Monitoring Systems and LancingDevices are least painful: A comparative Study. Data on file. Dr. Koubek 2007.