Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Rapport</strong> <strong>om</strong> <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>
• 2
FörordFörord<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ska vart tredje år utarbeta en rapporttill regeringen <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.<strong>Rapport</strong>en ska innehålla en redogörelse för hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> har förändrats under de senastetre åren och vilka åtgärder s<strong>om</strong> myndigheterna har vidtagitunder <strong>den</strong> ti<strong>den</strong> för att samordna sitt arbete mot<strong>brottsligheten</strong>. I rapporten ska också lämnas förslag påhur ekobrottsbekämpningen och myndighetssamverkanmot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> bör inriktas de trek<strong>om</strong>mande åren.Årets rapport innehåller tre avsnitt där vi börjar medatt blicka framåt och lämnar förslag på hur myndighetssamverkanmot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> underde tre k<strong>om</strong>mande åren bör inriktas. I det avsnittet harvi valt att lyfta fram och belysa specifika trender ellerhändelser s<strong>om</strong> har särskild betydelse för hur ekobrottsbekämpningenoch myndighetssamverkan mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> bör inriktas framöver. Därefterk<strong>om</strong>mer en redogörelse för de tre senaste årens myndighetssamverkanmot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> ochtill sist en statistisk gen<strong>om</strong>gång av hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> under samma tid har förändrats.<strong>Rapport</strong>en har utarbetats in<strong>om</strong> <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>i samverkan med en arbetsgrupp bestående av företrädareför Bolagsverket, Brottsförebyggande rådet, Finansinspektionen,Kronofogdemyndigheten, Lotteriinspektionen,Rikspolisstyrelsen, Skatteverket, Tullverket ochÅklagarmyndigheten.Gudrun AntemarGeneraldirektör1
Myndigheter s<strong>om</strong> ingår i ekorådetMyndigheter s<strong>om</strong> ingår i EkorådetBolagsverketBolagsverket granskar, registrerar och informerar <strong>om</strong>företag och föreningar i Sverige. Myndigheten ligger iSundsvall och har drygt 500 medarbetare. Bolagsverketkontrollerar att de företag och föreningar s<strong>om</strong> registrerasföljer reglerna i <strong>den</strong> associationsrättsliga lagstiftningen.De registrerade uppgifterna och de handlingar s<strong>om</strong> lämnasin i samband med registreringen är underlag för de myndigheters<strong>om</strong> utreder ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Bolagsverketbistår aktivt de utredande myndigheterna i derasarbete och har representanter i olika samverkansgrupperi kampen mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Myndighetensamarbetar även med andra länders registreringsmyndigheteri frågor kring utländska filialer, gränsöverskridandefusioner och flytt av svenska företags säten ut<strong>om</strong>lands.Brottsförebyggande rådetBrottsförebyggande rådet är ett centrum för forskningsochutvecklingsverksamhet in<strong>om</strong> rättsväsendet. Brottsförebygganderådet verkar för att <strong>brottsligheten</strong> ska minskaoch tryggheten öka i samhället gen<strong>om</strong> att ta fram faktaoch sprida kunskap <strong>om</strong> brottslighet och brottsförebyggandearbete. Brottsförebyggande rådet producerar även<strong>den</strong> officiella kriminalstatistiken, utvärderar reformer,bedriver forskning för att ta fram ny kunskap och stödjerlokalt brottsförebyggande arbete. Myndigheten arbetarpå uppdrag av regeringen och ofta i samverkan medandra myndigheter och organisationer. Brottsförebygganderådets målgrupper är beslutsfattare och anställdain<strong>om</strong> rättsväsendet, brottsförebyggande aktörer samtmedier och allmänhet. På myndigheten arbetar cirka 85personer med olika k<strong>om</strong>petens: kriminologer, jurister,socion<strong>om</strong>er, sociologer, psykologer, statistiker, systemutvecklare,informatörer, ekon<strong>om</strong>er och administratörer.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> är en specialistmyndighet förbekämpning av ekon<strong>om</strong>isk brottslighet med särskildk<strong>om</strong>petens för analys och utredning. Myndighetensuppdrag är både nationellt och regionalt. Nationelltsvarar myndigheten för samordning och andra åtgärdermot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> samt utredning ochlagföring av vissa specifika brottstyper. Myndigheten bidrarockså nationellt med sin specialistk<strong>om</strong>petens i <strong>den</strong>totala brottsbekämpningen i hela kedjan från underrättelseuppslagtill process i d<strong>om</strong>stol. Regionalt ansvarar<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> för ekobrottsbekämpning i detre storstadslänen, Hallands, Blekinge och Gotlands län.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ansvarar därutöver för att tillsammansmed andra förebygga ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Vid myndigheten finns drygt 400 medarbetare: åklagare,poliser, ekorevisorer och andra specialister.FinansinspektionenFinansinspektionen är <strong>den</strong> myndighet i Sverige s<strong>om</strong>övervakar företagen på finansmarkna<strong>den</strong>. Myndighetenarbetar för att det finansiella systemet ska fungeraväl med stabila företag och ett gott konsumentskydd.Finansinspektionen bedriver tre huvudaktiviteter gentemotföretagen: hantering av tillståndsansökningar, formuleringav regler samt bevakning av efterlevna<strong>den</strong> avreglerna. På Finansinspektionen arbetar drygt 250 medarbetare,främst ekon<strong>om</strong>er och jurister. En av myndighetensuppgifter är att ta emot anmälningar <strong>om</strong> misstänktinsiderbrott, otillbörlig marknadspåverkan och obehörigtröjande av insiderinformation från värdepappersinstitut,kreditinstitut och börser. Finansinspektionen skickar anmälningarna,och även egna utredningar där det finnsanledning att anta brott, till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>.KronofogdemyndighetenKronofogdemyndigheten ansvarar för frågor <strong>om</strong> verkställighetav betalningsanspråk och andra förpliktelser,betalningsföreläggande och handräckning in<strong>om</strong> <strong>den</strong>summariska processen, skuldsanering, tillsyn i konkursersamt efterlevnadskontroll avseende meddela<strong>den</strong>äringsförbud. På myndigheten finns cirka 2 200 anställdas<strong>om</strong> arbetar på 39 kontor i landet. I första handär det specialverkställighetsteamen (S-teamen) i Stockholm,Göteborg, Malmö, Eskilstuna och Sundsvalls<strong>om</strong> svarar för Kronofogdemyndighetens insatser motekon<strong>om</strong>isk brottslighet. S-teamens uppgift är att verkställabetalningssäkring, kvarstad och utmätning hos depersoner s<strong>om</strong> misstänks för eller är dömda för <strong>om</strong>fattandeekon<strong>om</strong>isk och/eller organiserad brottslighet samtatt kontrollera att de personer s<strong>om</strong> har näringsförbudinte driver näringsverksamhet. S-teamen svarar också förhandräckning åt bland annat Skatteverket vid verkställighetenligt tvångsåtgärdslagen. Vidare har Kronofogdemyndighetensteam för tillsyn i konkurser till uppgift attkontrollera att konkursförvaltarna fullgör sin skyldighetatt anmäla brottsmisstankar.4
Myndigheter s<strong>om</strong> ingår i ekorådetLotteriinspektionenLotteriinspektionen är <strong>den</strong> myndighet s<strong>om</strong> ska säkerställaatt lotterier, kasinospel och annan spelverksamheti Sverige utövas lagligt, säkert och tillförlitligt. Myndighetenbevakar konsumenternas intressen och ska ävenmedverka till att minska riskerna för de sociala skadeverkningars<strong>om</strong> spelande kan medföra. Lotteriinspektionenhar således inte några befogenheter att själv ingripamot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. När det gäller brott motlotterilagen, till exempel olovligt anordnade av lotteri,kan det dock antas att dessa ofta också innefattar ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet i form av bland annat skattebrott.Lotteriinspektionen har cirka 40 anställda och <strong>om</strong>kring80 arvoderade kontrollanter knutna till myndigheten.RikspolisstyrelsenTill polisens kärnverksamhet hör att förebygga brott,upptäcka brott gen<strong>om</strong> spaning och underrättelsearbeteoch att utreda brott. En viktig del i polisens arbete äratt samverka med andra myndigheter för att effektiviserasamhällets samlade insatser för att öka trygghetenoch minska <strong>brottsligheten</strong>. På ekobrotts<strong>om</strong>rådet harde olika polismyndigheterna ute i landet ett operativtsamarbete med bland annat Skatteverkets skattebrottsenheteroch med länsstyrelser. Regionalt finns ett antalunderrättelse center (RUC) och aktionsgrupper därpolismyndigheterna fokuserar på att, i samarbete medandra myndigheter, bekämpa sådan grov organiseradbrottslighet s<strong>om</strong> ofta har inslag av ekobrott. In<strong>om</strong> <strong>den</strong>nationella operativa polisen utgör Finanspolisen ett stödför <strong>den</strong> utredande verksamheten på Rikskriminalpolisenoch på de 21 polismyndigheterna vad gäller penningtvätt,brottsutbytesfrågor, tillgångsutredningar och närliggande<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>. Finanspolisen samarbetar nära medandra myndigheter, bla. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Finansinspektionen,Tullverket och Skatteverket. Polisen hardrygt 26 000 anställda och tar årligen emot ungefär 1,4miljoner brottsanmälningar.under skatteutredningens gång görs en brottsanmälan.Den brottsbekämpande verksamheten bedrivs in<strong>om</strong>skattebrottsenheterna och består av brottsutredning,underrättelseverksamhet och brottsförebyggande arbete.Skatteverket finns på ett 100-tal orter i landet och antaletanställda vid myndigheten är cirka 10 500.TullverketTullverkets uppdrag är att kontrollera varuflödet, säkerställakonkurrensneutral handel och bidra till ett säkertsamhälle. Det gör myndigheten gen<strong>om</strong> att kontrolleraatt tullar, skatter och avgifter tas in samt att in- och utförselrestriktionerefterlevs. Tullverket arbetar för att förhindraillegal införsel av narkotika, alkohol och tobak.Tullkriminalenheterna utreder misstänkta smugglingsochtullbrott, däribland tullrelaterade ekon<strong>om</strong>iska brott.Tullverket har cirka 2 200 anställda.ÅklagarmyndighetenÅklagarmyndigheten har cirka 1 200 anställda, varav850 är åklagare. Ekobrottsbekämpningen in<strong>om</strong> Åklagarmyndighetenär koncentrerad till sex åklagarkamrari landet: Umeå, Sundsvall, Uppsala, Örebro, Linköpingsamt Växjö. På de aktuella kamrarna finns sammanlagt27 specialiståklagartjänster för att hantera <strong>den</strong> aktuella<strong>brottsligheten</strong>. Åklagarmyndigheten k<strong>om</strong>mer under2010 att utveckla verksamheten ytterligare gen<strong>om</strong> attanställa revisorer för bekämpning av såväl <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iskas<strong>om</strong> <strong>den</strong> grova <strong>brottsligheten</strong> både på de internationellaoch allmänna kamrarna och därigen<strong>om</strong> blandannat öka förutsättningarna för återföring av utbyte avbrottslig verksamhet. På de aktuella orterna finns ocksåde regionala underrättelsecenter (RUC) och polisens aktionsgruppers<strong>om</strong> utanför storstäderna påbörjat sin verksamheti huvudsak under senare delen av 2009. Ekoåklagarnadeltar i allt större utsträckning i <strong>den</strong>na verksamhets<strong>om</strong> avser bekämpningen av <strong>den</strong> grova organiserade<strong>brottsligheten</strong> generellt.SkatteverketSkatteverkets insatser gentemot ekon<strong>om</strong>isk brottslighetsker in<strong>om</strong> två verksamheter, beskattningsverksamhetoch brottsbekämpning. De två verksamheterna har olikasyften och är därmed skilda rent organisatoriskt. Syftetmed beskattningsverksamheten är att fatta beskattningsbeslutoch när misstanke <strong>om</strong> skattebrott uppk<strong>om</strong>mer5
Inriktningen 2010–20121. Inriktningen 2010–20121.1. InledningEtt förslag på <strong>den</strong> framtida strategiska inriktningen avekobrottsbekämpning och myndighetssamverkan motekon<strong>om</strong>isk brottslighet bör ta avstamp i trender på ekobrotts<strong>om</strong>rådet.Kapitlet inleds därför med en kortfattadredogörelse för trender och ten<strong>den</strong>ser in<strong>om</strong> <strong>om</strong>rådet förekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Därefter följer en redogörelseför några övergripande samhällsfen<strong>om</strong>en och deras påverkanpå framti<strong>den</strong>s ekobrottsbekämpning. Mot bakgrundav dessa avsnitt beskrivs sedan hur <strong>den</strong> nationellasamordningen mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet bör inriktasunder åren 2010-2012. Detta kapitel baseras framföralltpå myndigheterna i Ekorådets respektive <strong>om</strong>världs- ochhotbildsanalyser. Trenderna presenteras utan inbördesordning.1.2. TrenderMiljönDe globala miljö- och klimathoten blir allt mer uppenbara.För att k<strong>om</strong>ma till rätta med problemen behövsstora insatser från samhällets sida, bland annat effektivareoch mer krävande internationell lagstiftning. Exempelpå insatser s<strong>om</strong> redan har gjorts är <strong>den</strong> handel medutsläppsrätter s<strong>om</strong> etablerats i EU och de restriktioners<strong>om</strong> finns mot att föra ut avfall från EU till tredjeland.Handel med utsläppsrätter och ökande kostnader för att<strong>om</strong>händerta avfall på ett lagligt och miljömässigt godtagbartsätt har skapat marknader för miljöbrottslighetmed ekon<strong>om</strong>iska motiv. Miljöbrottslighet nämns allt oftares<strong>om</strong> ett <strong>om</strong>råde dit kriminella söker sig. Vinsternaär höga i relation till insatserna. Brotten är svåra att kontrolleraoch straffen är låga. Brottens effekter kan i en delfall k<strong>om</strong>ma att påverka inte bara vår generation, utanäven k<strong>om</strong>mande generationers miljö och hälsa.Systemen för att reglera utsläppen i värl<strong>den</strong> blir alltmerk<strong>om</strong>plexa. Kring dessa system växer det upp svårkontrollerademarknader där det finns pengar att tjänaoch därmed incitament för brottslighet s<strong>om</strong> bedrägerier,korruption och förfalskning av dokument. Vidarehar oseriösa företag funnit en lönsam marknad in<strong>om</strong>handeln med avfall, rester från industriprocesser, kemikalier,elektroniskt skrot och liknande. Enligt direktivfrån EU är alla elektronikproducenter ansvariga för attpå ett miljömässigt godtagbart sätt <strong>om</strong>händerta uttjäntaprodukter av det egna märket. Trots detta exporterarEuropa stora mängder elektroniskt avfall till utveck-6
Inriktningen 2010–2012lingsländer i Afrika och Asien. Sedan tidigare är blandannat ozonnedbrytande ämnen i begagnade vitvaror,sophantering, skrotbilar och utrotningshotade arter föremålför brottslig verksamhet. Tullverket har noteraten betydande ökning av antalet stoppade sändningar avgränsöverskridande avfallstransporter från Sverige. Destoppade sändningarna består bland annat av kylskåp,elektronik och metallavfall. Mörkertalet antas vara stortdå endast ett fåtal transporter kontrolleras av myndigheterna.Brottslingarna utnyttjar de svagheter s<strong>om</strong> finnsi lagstiftningen gen<strong>om</strong> att bland annat deklarera avfalls<strong>om</strong> begagnade produkter för att undgå kontroll.Det globala samhälletDen gränsöverskridande <strong>brottsligheten</strong>, i form av internationellakonstellationer av yrkeskriminella s<strong>om</strong> rör sigöver nationsgränser och in<strong>om</strong> länder, k<strong>om</strong>mer att öka i<strong>om</strong>fattning. Grupperna har ofta en landsman bosatt iSverige s<strong>om</strong> agerar huvudman eller kontakt. De ägnarsig åt olika typer av brottslighet, bland annat ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet. Grupperingarna är välorganiserade och anpassar<strong>brottsligheten</strong> till de förutsättningar s<strong>om</strong> råder.En annan konsekvens av samhällets internationaliseringär att det blir allt vanligare att svenska aktörerutnyttjar personer med anknytning till grannländers<strong>om</strong> avtalspartners, bolagsmän eller målvakter i diversebrottsliga verksamheter. Aktörerna använder sig av landsgränserför att utnyttja regler och luckor i regelverken ibrottsliga syften. Konsekvensen är att även relativt enklaären<strong>den</strong> blir besvärliga och mer tidskrävande att utreda.En oväntad effekt av globaliseringen är att Sverige ivissa aspekter blivit något av ett skatteparadis. Landethar av tradition inte förknippats med låg beskattning.Men faktum är att det svenska regelverket på senare århar visat sig ge en mycket förmånlig skattemiljö för utländskaövertagan<strong>den</strong> av företag i landet. K<strong>om</strong>binationenav våra interna regler, EU-anpassningen och vissaföråldrade skatteavtal ger underlag för att tren<strong>den</strong> med<strong>den</strong> förmånliga skattemiljön fortsätter. Antalet utlandsägdaföretag i Sverige ökar och man kan tänka sig att flersvenska ägare väljer att äga företaget via utlandet. Dettai sig behöver inte innebära att skattebrotten ökar, mendet finns en risk att regelverket utnyttjas på ett sätt s<strong>om</strong>liknar transaktioner med lågskatteländer och att Sverigeanvänds s<strong>om</strong> transitland för utländska ägares skattereducerandesyften. Härtill k<strong>om</strong>mer att indrivningsbestämmelsersaknas i vissa skatteavtal.En annan typ brottslighet s<strong>om</strong> blir allt vanligare itakt med <strong>den</strong> ökade globaliseringen är investeringsbedrägerier.Det vanligaste tillvägagångssättet är att professionellabedragare lämnar erbjudande <strong>om</strong> olika typerav investeringar i finansiella instrument med löften <strong>om</strong>hög avkastning eller garanti <strong>om</strong> stora förskott till litenrisk. Påkostade men falska prospekt, webbplatser, avräkningsnotoroch aktiebrev ger sken av att investeringen ärkorrekt. Om <strong>den</strong> fiktiva investeringshorisonten är lång ärdet först efter flera år, dvs. när investeringen ska återbetalas,s<strong>om</strong> investeraren fattar misstanke och bedrägerietuppdagas. Detta är en brottstyp s<strong>om</strong> polisen har känttill i många år men under senare år har gärningsmännenförfinat sina metoder och brotten inbringar idag storasummor. Utmärkande för <strong>brottsligheten</strong> är att <strong>den</strong> kräverk<strong>om</strong>plicerade utredningsåtgärder, ofta i samarbetemed rättsliga myndigheter i andra länder.Till saken hör att offren motvilligt anmäler dessa brottefters<strong>om</strong> de många gånger skäms över att ha blivit lurade.Mörkertalet kan därför antas vara stort och de nordiskaländerna verkar vara värst drabbade. Det är <strong>om</strong>öjligtatt ange en exakt siffra, men att döma av de personers<strong>om</strong> har anmält att de har blivit utsatta för <strong>den</strong>na typav brottslighet handlar det sannolikt <strong>om</strong> miljardbelopp.Att gärningsmännen riktar in sig på de nordiska ländernaberor sannolikt på att det här finns ett stort antalpersoner med betydande tillgångar. Dessut<strong>om</strong> använderen stor andel av befolkningen internet, vilket ofta är ettnödvändigt verktyg för att lyckas övertyga potentiella offer<strong>om</strong> att verksamheten är seriös.InternetInternet är idag en arena för ekon<strong>om</strong>isk brottslighet,kanske i första hand i egenskap av ett gränslöst informationssystemdär information flödar snabbt. På internetfinns förutsättningar att snabbt knyta kontakter ochskapa nätverk, använda varandras kunskaper och möjlighetatt med relativt enkla medel skapa en infrastrukturför ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Det finns en väl fungerandemarknad på internet där man kan köpa och sälja information,exempelvis stulna kreditkorts- och bankkontouppgifter,koder och möjliga attackvägar. Utbudet avolika typer av servicetjänster för ekon<strong>om</strong>isk brottslighethar också ökat och logistiken för ekobrottslingar har blivitmer lättillgänglig. Ett problem är att duktiga hackers utvecklarprogram s<strong>om</strong> vanliga användare kan utnyttja föratt begå brott på internet. Dessa program läggs ofta uthelt gratis för vem s<strong>om</strong> helst att använda.Under det senaste året har rapporteringen <strong>om</strong> bedrägerierpå internet ökat. Hittills har främst privatpersoners<strong>om</strong> drabbats men nu ökar även bedrägerierna motföretag. Internetbedrägerier är resurskrävande brott attförebygga och utreda. Bland annat ställer anonymitetenpå internet till stora bekymmer för brottsbekämpandemyndigheter, då leverantörer inte får spara trafikuppgifternalängre än vad s<strong>om</strong> behövs för förhållandet mellankund och leverantör. Anmälningsbenägenheten är7
Inriktningen 2010–2012också begränsad efters<strong>om</strong> nivån på beloppet eller värdetpå varan ofta är så låg att <strong>den</strong> bedragne inte tycker detär värt att anmäla brottet. Dessut<strong>om</strong> rör bedrägeriernaofta köp av pornografi, droger, piratkopior och liknandes<strong>om</strong> ytterligare minskar risken att polisanmälan sker.Vidare är internet<strong>brottsligheten</strong> gränsöverskridande ochbrotten utförs ofta via servrar i länder med annan lagstiftning.Brottslingarnas förmåga att utnyttja teknikenoch nationsgränserna till sin fördel bidrar ytterligare tillsvårigheten att utreda brotten, efters<strong>om</strong> svenska brottsutredandemyndigheter då är beroende av andra ländersmöjligheter och vilja att ta sig an ären<strong>den</strong>a.KontanterGen<strong>om</strong> att direkt eller indirekt kontrollera företag s<strong>om</strong>ingår i det finansiella systemet kan kriminella grupperingarunderlätta sin penningtvätt. Kontanthanteringinnebär särskild risk för penningtvätt. Det finns indikatorerpå att kriminella i Sverige har inflytande över vissaföretag s<strong>om</strong> sysslar med kontanthantering, s<strong>om</strong> valutaväxlingoch betalningsförmedling. Företagens tjänsterriskerar att utnyttjas för att föra in svarta pengar i detlegala systemet och sedan flytta runt pengarna och/ellerblanda dem med vita för att dölja ursprunget. För attsvarta pengar ska kunna användas s<strong>om</strong> vita krävs att deblir så integrerade i <strong>den</strong> vita ekon<strong>om</strong>in att det inte gåratt hävda att de är annat än vita. Ett exempel på välintegreradesvarta pengar är när aktier, s<strong>om</strong> är köptamed pengar s<strong>om</strong> ursprungligen k<strong>om</strong>mer från brott, geravkastning. För att regelverket ska förhindra penningtvättär det viktigt att samtliga företag på <strong>den</strong> finansiellamarkna<strong>den</strong> följer reglerna så att problemen inte flyttarmellan företagen.I ären<strong>den</strong> s<strong>om</strong> har kopplingar till organiserad brottslighetåterfinns ofta företag med kontanthantering, s<strong>om</strong>restauranger, företag in<strong>om</strong> hår- och hudvårdsbranschenoch valutaväxlingsföretag. Det är möjligt att dessa företaganvänds för att införliva kontantvinster. I vissa fallstår de kriminella inte s<strong>om</strong> ägare själva utan har lånat utpengar till <strong>den</strong> s<strong>om</strong> förvärvat företaget och får på så visindirekt kontroll över företaget.Penningtvätt k<strong>om</strong>mer med största sannolikhet underde närmaste tre åren att ha mer internationella inslag,där mindre nogräknade banker i andra länder är en underlättandefaktor. Möjligheten att transferera pengarmellan länder, via till exempel internet, medför att detblir lättare att tvätta pengar efters<strong>om</strong> pengarnas egentligaursprung lätt kan döljas i transaktionskedjan.Punktskattepliktiga varorBrott mot punktskatter är ett fortsatt stort problem. Detär mycket vinstgivande att undanhålla punktskatter vidinförsel och försäljning av cigaretter, alkohol och mineraloljeprodukter.In<strong>om</strong> uppläggen för punktskattebrott harkriminella knutna till <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong> visatsig vara inblandade. Den här typen av kriminell verksamhetinnebär en risk för att seriös affärsverksamhet slåsut och att vinsten återinvesteras i annan kriminell verksamhet.Upplägget kräver i regel stor planering med flerapersoner inblandade, internationella kontakter och expertiskunskap.Svårigheten att ingripa mot <strong>den</strong>na typ avbrottslighet beror på att luckor i lagstiftningen utnyttjas,men också på att <strong>den</strong>na typ av handel regleras av olikaregelverk och att <strong>den</strong> på så sätt berör och överlappar fleramyndigheters verksamhets<strong>om</strong>rå<strong>den</strong> och tillsynsansvar.8
Inriktningen 2010–2012PenningtransaktionerFinansmarkna<strong>den</strong> har blivit allt mer internationell ochdet mesta tyder på att internationaliseringen k<strong>om</strong>mer attöka ytterligare framöver. Det har blivit enklare att handlamed värdepapper över nationsgränserna och detta ledertill att fler marknadsplatser bedriver handel med svenskaaktier och andra instrument. Detta k<strong>om</strong>mer på sikt ökakonkurrensen på värdepappersmarkna<strong>den</strong> och stärkaskyddet för <strong>den</strong> s<strong>om</strong> investerar i värdepapper. Dock lederen ökning av antalet marknadsplatser till minskadöverblick av markna<strong>den</strong> och risk för att marknadsplatsernahanterar reglerna <strong>om</strong> anmälningsskyldighet olika.Andra länder måste kontaktas för att inhämta uppgift<strong>om</strong> hur handeln gått till vilket medför en viss tröghet ikontrollsystemen och fördröjda brottsutredningar. Detfinns viss risk att detta utnyttjas av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>.Internet har starkt bidragit till globaliseringen av finansiellamarknader och flö<strong>den</strong> där gränsöverskridandetransaktioner sker på mikrosekunder. Men oavsett <strong>om</strong>det gäller virtuella valutor eller konton handlar det islutän<strong>den</strong> <strong>om</strong> fysisk överflyttning av pengar mellan olikabankkonton. Den nya generationens teknologi innebärdels att nya elektroniska betalningslösningar växer frampå kontanternas bekostnad, dels att nya aktörer k<strong>om</strong>meratt konkurrera på betalmarkna<strong>den</strong>. I takt med attacceptansen för de elektroniska betalningssystemen ökarså k<strong>om</strong>mer sannolikt banker, både i Sverige och ut<strong>om</strong>lands,efterhand att minska <strong>den</strong> både kostsamma ochriskfyllda kontanthanteringen. Frågan är vad s<strong>om</strong> händernär oseriösa aktörer inte längre kan använda kontanter isina transaktioner. Risken finns att det k<strong>om</strong>mer att skapasnya elektroniska betalningslösningar s<strong>om</strong> erbjuderanonymitet och s<strong>om</strong> kan ersätta kontanter, oavsett attdet inte är tillåtet enligt svensk lag. Den tekniska utvecklingengör det svårare att överblicka transaktionsflö<strong>den</strong>och inhämta kontrolluppgifter. Samtidigt öppnas nyamöjligheter för oseriösa aktörer att dela upp och döljatransaktioner bak<strong>om</strong> olika typer av betalningslösningar.Faktorer s<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>ma att motverka <strong>den</strong>na utvecklingär de nya reglerna för åtgärder mot penningtvätt och finansieringav terrorism s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts för att uppfyllakraven i det tredje penningtvättsdirektivet. 11.3. Förändringar i <strong>om</strong>värl<strong>den</strong>Grov organiserad brottslighetDen ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> tenderar att bli allt grövreoch kan vara ett led i organiserad multikriminell verksamhet.Drivkrafterna är pengar, makt och inflytandeoch det förek<strong>om</strong>mer att <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>finansierar sin övriga verksamhet gen<strong>om</strong> olika typer avekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Föreställningen hos många s<strong>om</strong>begår grova brott är att det finns mindre risker, kortarestraff och mer pengar i ekon<strong>om</strong>isk brottslighet än in<strong>om</strong>andra brotts<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>.Vad gäller ekon<strong>om</strong>isk brottslighet och grov organiseradbrottslighet har ett antal övergripande trender ochten<strong>den</strong>ser i<strong>den</strong>tifierats. Olika brottsliga verksamheter bliralltmer sammanlänkande och de s<strong>om</strong> begår grova ekon<strong>om</strong>iskabrott samverkar i allt större utsträckning med personers<strong>om</strong> begår annan grov brottslighet. Det har ävennoterats att kriminella konstellationer har en flexiblaresammansättning och en högre kapacitet än tidigare samtatt traditionellt hårdföra kriminella personer har etableratsig i näringsverksamhet. Vidare har det iakttagits att<strong>den</strong> grova organiserade <strong>brottsligheten</strong> har fortsatt att användatraditionella ekobrottslingar s<strong>om</strong> konsulter.Organiserad brottslighet förek<strong>om</strong>mer i stor utsträckningin<strong>om</strong> branscher s<strong>om</strong> bygg- och entreprenadverksamhet,restaurang och andra kontantbranscher men ävenvid gränsöverskridande handel med varor och tjänster.Den allra vanligaste formen av ekon<strong>om</strong>isk brottslighetär hanteringen av svart arbetskraft och det är byggbranschens<strong>om</strong> är hårdast drabbad. Denna brottslighet syftartill att maximera <strong>den</strong> egna vinningen och generelltfinns inga branschmässiga eller andra begränsningar. Enannan brottstyp s<strong>om</strong> är vanlig bland <strong>den</strong> organiserade<strong>brottsligheten</strong> är brott mot punktskatter. Ofta användsen legal fasad för att kunna bedriva brottsliga aktiviteter.En restaurangrörelse kan till exempel användas för attdölja brott och generera vinster gen<strong>om</strong> illegal försäljningav smuggelsprit, cigaretter eller narkotika.FinanskrisenKrisen i <strong>den</strong> globala ekon<strong>om</strong>in k<strong>om</strong>mer att påverka incitamentenför ekon<strong>om</strong>isk brottslighet de k<strong>om</strong>mandeåren, men på vilket sätt och i vilken utsträckning ärsvårt att bedöma. Mycket av <strong>den</strong> brottslighet s<strong>om</strong> nu tarform k<strong>om</strong>mer att upptäckas först <strong>om</strong> några år. Nedanresoneras därför kring hur en ekon<strong>om</strong>isk kris av <strong>den</strong>nahistoriska <strong>om</strong>fattning rimligtvis bör kunna påverka <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.På grund av finanskrisen har banker och etableradekreditinstitut stramat upp kreditgivningen. En lag <strong>om</strong>anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall har emellertidinförts på grund av att kreditmarkna<strong>den</strong> inte fungera<strong>den</strong>ormalt. Syftet med dessa ”extraordinära” åtgärder, s<strong>om</strong>beslutades i början av år 2009, var att i möjligaste månhjälpa företag s<strong>om</strong> på grund av bristfälligt fungerandelångivning har svårt att hantera uppk<strong>om</strong>na likviditetsproblemenoch att förhindra att problemen sprider sig1Se kapitel 1.3 Regelskärpningar.9
Inriktningen 2010–2012gen<strong>om</strong> att betalningarna till underleverantörer senareläggs.De tillfälliga skatteanstån<strong>den</strong> har därefter förlängtstill januari 2011. Anståndet vid utgången av november2009 uppgick till sammanlagt 5,1 miljarder kronor fördelatpå 4 340 företag. Läget på kreditmarkna<strong>den</strong> ärfortfarande svårbedömt och <strong>om</strong> konjunkturen inte förbättrasunder 2010 kan en kraftig ökning av antalet konkurserbefaras under 2011. Antalet konkurser påverkasemellertid också av i vilken utsträckning de företag s<strong>om</strong>har fått skatteanstånd i grun<strong>den</strong> är sunda företag s<strong>om</strong>senare, när konjunkturläget har förbättrats, kan betalaskatteskul<strong>den</strong> eller beviljas företagsrekonstruktion. Riskenfinns dock att det kan ha begåtts eller k<strong>om</strong>mer attbegås brott i vissa av de företag s<strong>om</strong> beviljats anstånd ochsedan går i konkurs och att dessa brott upptäcks först närkonkursen inträffar.Ett annat scenario bygger på att kriminella element utnyttjar<strong>den</strong> utsatta situation s<strong>om</strong> vissa företagare hamnati på grund av lågkonjunkturen. Företagare kan k<strong>om</strong>maatt blir mer mottagliga för att samarbeta med kriminellaför att överleva krisen gen<strong>om</strong> att till exempel ta lån avkriminella till ockerräntor. Detta kan i sin tur vara ett sättför kriminella aktörer att ta över legala företag. Vidarekan det, vilket var vanligt under början av 1990-talet,förek<strong>om</strong>ma att företag köps upp för en symbolisk summavarefter bolagen plundras på sina tillgångar innan de gåri konkurs. Kreditrestriktionerna gör även att det blir färres<strong>om</strong> får lån och kan investera i företag. Det betyder attrisken ökar för att företag, s<strong>om</strong> sedan kan användas förpenningtvätt eller s<strong>om</strong> målvaktsbolag, säljs mer lättvindigttill de s<strong>om</strong> kan ordna finansieringen på illegal väg.Ett annat scenario är att rådande lågkonjunktur, medett ökat tryck på företag att behålla marknadsandelar ochminska kostnaderna, kan leda till att företag i ökad utsträckningkan tänka sig att använda svart arbetskraft.Den ekon<strong>om</strong>iska krisen har redan medfört att antaletkonkurser har ökat kraftigt och tidigare erfarenhetervisar att var tredje konkurs brukar medföra en brottsanmälan.I sämre tider ökar också pressen på företagen,både inifrån och utifrån. Detta brukar innebära att flerbedrägerier och större ekon<strong>om</strong>iska brottshärvor upptäcksoch anmäls.Vad gäller de finansiella marknaderna har finanskrisenmedfört att marknaderna blivit känslig för ryktesspridningoch reagerar kraftigare på ny information.Idag har en större andel stora rörelser på börsen ennaturlig förklaring i en turbulent marknad, vilket gördet svårt för kontrollsystemen att i<strong>den</strong>tifiera misstänkthandel. En annan effekt av finanskrisen är att det finnsfler varianter på insiderinformation än normalt i sambandmed rapportperioder efters<strong>om</strong> det är större fokuspå finansiella rapporter och sådant s<strong>om</strong> gäller prognoser,vinstvarningar och varsel. Ökad förek<strong>om</strong>st av insiderinformationkan ge incitament till brott. Finanskrisenhar också medfört att misstänkt insiderhandel oftare gällerhandel i närtid före negativa nyheter snarare än införföretagsförvärv.Mot <strong>den</strong>na bakgrund finns det anledning för Ekorådetsmyndigheter att bevaka utvecklingen noga. Det finns starkaskäl att förutse att finanskrisen sammantaget riskeraratt medföra en ökning av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.RegelförenklingarFlera lagändringar har gjorts under de senaste åren i syfteatt förenkla för de s<strong>om</strong> startar och driver företag. En ny lags<strong>om</strong> underlättar tilldelning av F-skattsedel och gör det lättareatt starta näringsverksamhet gäller från <strong>den</strong> 1 januari2009. Vidare har kravet på att inge styrelseprotokoll vidregistrering av firmateckningsrätt eller val av verkställandedirektör tagits bort. Istället krävs idag att en styrelseledamotförsäkrar på heder och samvete att besluten är behörigenfattade och att de utsedda tagit på sig uppdraget.Förslag på förenklingar av de associationsrättsligareglerna s<strong>om</strong> är under beredning är ett avskaffande avrevisionsplikten för 70 procent av alla aktiebolag. 2 Omdetta förslag gen<strong>om</strong>förs kan det påverka <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> gen<strong>om</strong> att en majoritet av företagenk<strong>om</strong>mer att sakna en revisor s<strong>om</strong> granskar företagetoch anmäler misstänkta brott. Eventuellt missbrukoch brottslighet är då lättare att dölja. Från <strong>den</strong> 1 april2010 har även kravet på aktiekapital i privata aktiebolagsänkts från 100 000 kronor till 50 000 kronor. 3 Denförändringen gör det billigare och därmed enklare förbrottslingar att registrera ett aktiebolag s<strong>om</strong> kan användass<strong>om</strong> brottsverktyg. Vidare diskuteras förenklingar iaktiebolagslagen 4 s<strong>om</strong> ett avskaffande av kravet på attminst halva antalet företrädare måste vara bosatta in<strong>om</strong>EES-<strong>om</strong>rådet samt kravet på att bolagsstämmoprotokollska ges in till Bolagsverket för att styrka val av ny styrelseoch revisor. Andra förenklingsförslag s<strong>om</strong> är på gång gällerredovisning 5 och innebär bland annat att reglerna <strong>om</strong>vanliga årsbokslut slopas och att alla företag s<strong>om</strong> intebehöver upprätta en årsredovisning får upprätta vad s<strong>om</strong>idag benämns ett förenklat årsbokslut samt att mindreföretag inte behöver upprätta förvaltningsberättelse.Dessa förslag ger sämre möjlighet till insyn kring ägandetav aktiebolaget.Regelförenklingar är i huvudsak en positiv utveckling,då det medför att företagens administrativa börda minskaroch det blir lättare att driva företag. Dock går detinte att k<strong>om</strong>ma ifrån att vissa av dessa regeländringars<strong>om</strong> syftar till att underlätta företagandet har en baksidagen<strong>om</strong> att lättnaderna kan utnyttjas för att gen<strong>om</strong>föraoch dölja ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.102SOU 2008:32 Avskaffande av revisionsplikt för små företag.3Prop. 2009/10:61 En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag.4SOU 2009:34 Förenklingar i aktiebolagslagen m.m.5SOU 2008:67 Enklare redovisning.
Inriktningen 2010–2012RegelskärpningarParallellt med förenklingsarbete har <strong>den</strong> associationsrättsligalagstiftningen skärpts på flera <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>. Med avsiktenatt minska fusket och svartarbetet i restaurang- ochfrisörbranscherna har krav på särskilda personal liggareinförts och det finns förslag på att ställa samma krav påföretag in<strong>om</strong> bygg- och tvätteribranscherna. 6 I personalliggarenska de personer s<strong>om</strong> utför arbete i verksamhetslokalenvara antecknade med namn, personnummer ocharbetstider. För företag s<strong>om</strong> säljer varor eller tjänster motkontant betalning har det från och med <strong>den</strong> 1 januari2010 införts krav på certifierade kassaregister. En särskildlag <strong>om</strong> underrättelseskyldighet för vissa myndigheterträdde i kraft under 2008. Underrättelseskyldigheten gällernär det för en myndighet finns anledning att anta atten annan myndighet felaktigt har beslutat eller betalat uten ekon<strong>om</strong>isk förmån till en enskild.Det tredje penningtvättsdirektivet gen<strong>om</strong>fördes under2009 i Sverige gen<strong>om</strong> lag och gen<strong>om</strong> föreskrifter frånbland annat Finansinspektionen. Det nya regelverketställer bland annat krav på att finansiella företag skaanta ett riskbaserat förhållningssätt och hantera situationerolika beroende på de specifika risker s<strong>om</strong> företagethar i<strong>den</strong>tifierat i respektive situation. Detta innebär attsituationer s<strong>om</strong> innebär hög risk ska mötas med mer<strong>om</strong>fattande åtgärder än situationer med låg risk. För attkunna förhindra penningtvätt och finansiering av terrorismmed utgångspunkt från risken måste företagen haett medvetet tillvägagångssätt för att beakta nya trender,mönster och metoder på <strong>om</strong>rådet. Företag s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattasav penningtvättslagen ska anmäla transaktioner s<strong>om</strong>kan utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorismtill Finanspolisen. En motsvarande bestämmelse fanns i<strong>den</strong> tidigare penningtvättslagen, liks<strong>om</strong> möjligheten förFinanspolisen att begära in ytterligare uppgifter från företaget<strong>om</strong> en sådan transaktion. En viktig förändring i<strong>den</strong> nya penningtvättslagen är att Finanspolisen har gettsmöjlighet att under en utredning ställa förfrågningar tillföretag, utan att utredningen har föregåtts av en anmälan.Finanspolisen kan exempelvis fråga <strong>om</strong> företaget hareller under de senaste fem åren har haft en affärsförbindelsemed en viss person, och <strong>om</strong> så är fallet, <strong>om</strong> affärsförbindelsenart.Under 2010 k<strong>om</strong>mer betaltjänstdirektivet att gen<strong>om</strong>förasi Sverige gen<strong>om</strong> lag samt gen<strong>om</strong> föreskrifter frånFinansinspektionen. Det nya regelverket k<strong>om</strong>mer attreglera företag s<strong>om</strong> erbjuder betaltjänster, däribland penningöverförareoch valutaväxlare s<strong>om</strong> erbjuder kontobaseradvalutaväxling. Idag står dessa företag underbegränsad tillsyn av Finansinspektionen. Företag varsbetalningstransaktioner i gen<strong>om</strong>snitt under en tolvmånadersperiodöverstiger ett belopp motsvarande 3 miljonereuro per månad måste ansöka <strong>om</strong> tillstånd hos ochprövas av Finansinspektionen för att bli betalningsinstitut.Dessa företag k<strong>om</strong>mer att stå under full tillsynav Finansinspektionen. Företag vars betalningstransaktionerunderstiger ovan nämnda belopp kan ansöka <strong>om</strong>undantag från tillståndsplikt. Även dessa företag k<strong>om</strong>meratt prövas av Finansinspektionen. Om företagetlever upp till kraven för att få undantag kan de drivabetaltjänstverksamhet s<strong>om</strong> registrerad betaltjänstleverantör.Finansinspektionens möjlighet att utöva tillsynöver dessa företag k<strong>om</strong>mer att utökas, i jämförelse mednuvarande lagstiftning.1.4. Samordning av ekobrottsbekämpningen2010-2012Inriktningen för myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet under de k<strong>om</strong>mande tre åren bör eftersträvanationell samverkan på alla <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> där detta kan ledatill en effektivare brottsbekämpning. Gen<strong>om</strong> att utnyttjavarje myndighets specifika kunskaper och k<strong>om</strong>petens idet gemensamma arbetet skapas förutsättningar för attnå målet <strong>om</strong> en minskad brottslighet, ökad trygghet ochkonkurrensneutralitet i näringslivet.6SOU 2009:58 Skatteförfarandet del 1-3 och Ds 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök.11
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-20092. Myndighetssamverkanmot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet2007-20092.1. Den ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>2007-2009Brottsstatistiken i Sverige visar att <strong>den</strong> anmälda ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> ökar markant jämfört med andrabrottstyper. Det kan också noteras att antalet anmäldabrott på de finansiella marknaderna ökar stadigt. In<strong>om</strong><strong>den</strong> brottstypen ökar otillbörlig marknadspåverkanmest. Anmälningsstatistiken tyder även på att <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> tenderar att bli allt grövre och ärofta ett led i organiserad multikriminell verksamhet dvs.näringsverksamheter av olika slag används för att döljaoch tvätta pengar från annan brottslig verksamhet samtfinansiera dylika verksamheter.Vidare har det gränsöverskridande kriminella samarbetetökat. Den finansiella turbulensen har möjliggjort meravancerad ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Finanskrisen och lågkonjunkturenhar också öppnat nya vägar och stimulerarpå så sätt <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Slutsatsen äratt <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> har blivit grövre ochmer internationell till sin karaktär.2.2. Åtgärder mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighetSamverkansrådet mot grov organiserad brottslighetDen huvudsakliga uppgiften för Samverkansrådet motgrov organiserad brottslighet är att fatta beslut <strong>om</strong> <strong>den</strong>strategiska inriktningen för satsningen mot grov organiseradbrottslighet utifrån en myndighetsgemensamlägesbild. I rådet ingår Rikspolischefen och myndighetschefernaför Säkerhetspolisen, Åklagarmyndigheten,<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Skatteverket, Kriminalvår<strong>den</strong>,Kronofogdemyndigheten, Kustbevakningen och Tullverket.I <strong>den</strong> myndighetsgemensamma inriktningen för2010 har rådet beslutat att man i första hand ska fokuserapå konstellationer med kapacitet att agera in<strong>om</strong> de trebrotts<strong>om</strong>rå<strong>den</strong> s<strong>om</strong> bedöms s<strong>om</strong> särskilt samhällsfarligai k<strong>om</strong>bination med varandra: användandet av företag ibrottslig verksamhet, användandet av otillåten påverkanoch användandet av våld. En uttalad strategi är att ”följapengarna”, dvs. särskilt beakta möjligheten att förverkaoch återta brottsutbyte.14
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009Operativa rådetOperativa rådet är ett samverkansorgan s<strong>om</strong> prioriteraroch inriktar de myndighetsgemensamma operativa insatsernamot <strong>den</strong> grova organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Rådetbestår av representanter från Polisen, Åklagarmyndigheten,<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Skatteverket, Kriminalvår<strong>den</strong>,Kronofogdemyndigheten, Kustbevakningen ochTullverket. Ett antal av de ären<strong>den</strong> s<strong>om</strong> har beslutats iOperativa rådet har gällt ekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> endel i grov organiserad brottslighet.Kansliet för Samverkansrådet och OperativarådetEtt kansli har inrättats med uppgift att förse Samverkansrådetoch Operativa rådet med beslutsunderlag. Kanslietsammanställer även det årliga resultatet av satsningenmot grov organiserad brottslighet. Kansliet lyder direktunder ordföran<strong>den</strong> för Operativa rådet i verksamhetsfrågoroch direkt under stabschefen vid Rikskriminalpoliseni förvaltnings- och arbetsgivarfrågor.Nationellt underrättelsecenter (NUC)För att bearbeta och analysera underrättelser från alla desamverkande myndigheterna och på det sättet ta framunderlag till Samverkansrådet, har ett nationellt underrättelsecenteretablerats hos Rikskriminalpolisen. Detnationella underrättelsecentret har till uppgift att årligenarbeta fram en myndighetsgemensam lägesbild över utvecklingenav <strong>den</strong> grova och organiserade <strong>brottsligheten</strong>till Samverkansrådet. Lägesbil<strong>den</strong> ligger sedan till grundför de strategiska inriktningsbeslut s<strong>om</strong> Samverkansrådetfattar. En annan uppgift för underrättelsecentretär att bearbeta och analysera operativa underrättelseroch producera underlag till Operativa rådet. Vid det nationellaunderrättelsecentret ingår Rikskriminal polisen,Säkerhetspolisen, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Tullverket,Skatteverket, Kustbevakningen, Kriminalvår<strong>den</strong>, Kronofogdemyndigheten,Försäkringskassan samt Migrationsverket.Regionala underrättelsecenter (RUC)De regionala underrättelsecentren har till uppgift attstödja satsningen mot <strong>den</strong> grova organiserade <strong>brottsligheten</strong>och att arbeta med ären<strong>den</strong> s<strong>om</strong> är myndighetsöverskridandein<strong>om</strong> ramen för <strong>den</strong> nationella inriktningenför bekämpning av <strong>den</strong> grova organiserade<strong>brottsligheten</strong>. De leds av styrgrupper bestående av representanterfrån samtliga samverkande myndigheter.Styrgrupperna beslutar <strong>om</strong> vilken myndighet s<strong>om</strong> ärlämpligast att arbeta vidare med de gemensamt framtagnaunderlagen. Fem nya regionala underrättelsecenterhar inrättats vid polismyndigheterna i Uppsala, Örebro,Västerbottens, Västernorrlands (där även Bolagsverketingår) och Östergötlands län. De tre sedan tidigare inrättaderegionala underrättelsecentren vid polismyndigheternai Stockholms, Västra Götalands och Skåne länhar permanentats.ÅRE-rapportenRegeringen ålade i regleringsbreven för år 2008 Åklagarmyndigheten,Rikspolisstyrelsen och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>att tillsammans vidta åtgärder för att åstadk<strong>om</strong>maen mer effektiv bekämpning av ekon<strong>om</strong>isk brottsligheti hela landet. Med anledning av uppdraget tillsattemyndigheterna en arbetsgrupp, ÅRE-gruppen, där ävenSkatteverket var representerat. Arbetsgruppen har tagitfram en rapport med ett antal förslag för att kortahandläggningstiderna hos polis- och åklagarväsendet.Förslagen innebär bland annat att myndigheterna skamäta gen<strong>om</strong>strömningstiderna för ekobrott på sammasätt och även göra en gemensam uppföljning av gen<strong>om</strong>strömningstidernaför ekobrott i hela landet. Dessut<strong>om</strong>ska ekoåklagare och ekopoliser utanför <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>samt skattebrottsutredare beredas möjlighetatt tjänstgöra på <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s mängdbrottsenheteri syfte att på sikt skapa gemensamma metoderför mängdbrottshantering. Arbetet med att gen<strong>om</strong>föraförslagen pågår.Samverkan på skattebrotts<strong>om</strong>rådetSkatteverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Åklagarmyndighetensamarbetar för att lösa olika gemensamma samordningsfrågorpå såväl central s<strong>om</strong> lokal nivå. Ett viktigt<strong>om</strong>råde för nationell samordning har under senareår varit Skatteverkets insatser med förstärkta resurser förutökad kontrollverksamhet. Det har hittills lett till enförbättrad samordning av myndigheternas resurser förbrottsbekämpning.En viktig bieffekt av <strong>den</strong> utvecklade samverkan mellanmyndigheterna är skapandet av att nya forum för diskussioner<strong>om</strong> bland annat olika rättstillämpningsfrågor. Denya samverkansformerna ska ses s<strong>om</strong> ett k<strong>om</strong>plementtill <strong>den</strong> samverkan s<strong>om</strong> sedan lång tid sker i <strong>den</strong> Centralasamrådsgruppen för skattebrotts<strong>om</strong>rådet 8 , där Skatteverket,Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen och<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> är representerade. Samverkanmed Skatteverket har utvidgats till att också avse Skatteverketsbeskattningsverksamhet. Förut<strong>om</strong> löpande samverkansfrågorhar man ägnat sig åt rutinerna för Skatteverketsbrottsanmälningar och kvalitetsuppföljning avskattebrottsutredarnas förundersökningar.Samrådsgruppen är vidare ett forum för diskussionoch spridning av rättslig information. På senare tid harfrågan <strong>om</strong> Europakonventionens förbud mot dubbel-8Tidigare Centrala samrådsgruppen för skattebrottsenheterna.15
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009bestraffning och det svenska systemet med skattebrottoch skattetillägg varit särskilt aktuell.BolagsverksgruppenI Bolagsverksgruppen diskuteras olika brottstrenderin<strong>om</strong> ekobrotts<strong>om</strong>rådet samt nyheter in<strong>om</strong> lagstiftnings<strong>om</strong>rådets<strong>om</strong> påverkar utvecklingen av eko<strong>brottsligheten</strong>.Gruppen möts två gånger per år. Vid behovhar även gemensamma arbetsgrupper bildats för särskiltutvalda ämnen. Resultatet av diskussionerna sprids sedanin<strong>om</strong> respektive myndighet. Förut<strong>om</strong> Bolagsverketingår Krono fogdemyndigheten, Skatteverket, Finanspolisenoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> i gruppen.Brottsutbytesfrågorna<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Kronofogdemyndigheten ochRikspolisstyrelsen har i samverkan under 2009 gen<strong>om</strong>förtutbildningsinsatser <strong>om</strong> tillgångsinriktade brottsutredningar.Utbildningsinsatsen har sammanlagt <strong>om</strong>fattatdrygt 600 deltagare från Tullverket, Skatteverket,Kronofogdemyndigheten, Polisen, Åklagarmyndighetenoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>.Det strategiska och operativa samarbetet mellanKrono fogdemyndigheten och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>har fördjupats under 2007-2009 gen<strong>om</strong> att Kronofogdemyndighetenhar placerat en tjänsteman vid Brottsutbytesenhetenpå <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>. Samverkanmellan Finanspolisen och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> harytterligare utvecklats in<strong>om</strong> ramen för det gemensammanationella ansvaret för arbetet med informationsutbytemed motsvarande ARO-kontor i de övriga EU-ländernaför att internationellt kunna spåra, frysa, och förverkavinning av brott.Ink<strong>om</strong>mande och utgående förfrågningar <strong>om</strong> brottsutbytesfrågorfrån utländska och svenska myndighetersamordnas mellan Brottsutbytesenheten och Finanspolisengen<strong>om</strong> att frågeställningar av rättslig eller underrättelsekaraktärfördelas och handläggs av Brottsutbytesenhetenrespektive Finanspolisen efter gemensamtsamråd i varje enskilt ärende.Under 2010 ska <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> i samverkanmed Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Tullverket,Skatteverket och Kronofogdemyndigheten bilda enmyndighetsgemensam nationell specialistfunktion förbrottsutbytesfrågor. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ska samordnaarbetet och i samverkan med de andra myndigheternautveckla metoder för att spåra och återföra vinsterav brott.Samordningen mot penningtvättSedan <strong>den</strong> 1 juni 2009 finns det en särskild enhet in<strong>om</strong>Finansinspektionen med samordningsansvar för tillsynnär det gäller lagen (2009:62) <strong>om</strong> penningtvätt och finansieringav terrorism, Samordningen mot penningtvätt.Enheten administrerar och leder arbetet i gruppen,s<strong>om</strong> består av representanter för följande tillsynsmyndigheter:Fastighetsmäklarnämn<strong>den</strong>, Finansinspektionen,Lotteriinspektionen, Revisorsnämn<strong>den</strong> samt Länsstyrelsernai Stockholms, Västra Götalands och Skåne län.Därutöver deltar Sveriges advokatsamfund på frivilligbasis. Bolagsverket deltar s<strong>om</strong> adjungerad representant.Aktörer s<strong>om</strong> inte tidigare stod under tillsyn är numeraskyldiga att anmäla sig till ett särskilt register i kampenmot penningtvätt och finansiering av terrorism. Detgäller redovisningsbyråer, skatterådgivare, bolagsbildarem.fl. Registret förs av Bolagsverket och innehåller cirka4 400 företag. Tillsynen görs av länsstyrelserna i de trestörsta länen.Det operativa tillsynsansvaret för de aktörer s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattasav regleringen ligger hos respektive tillsynsmyndighet.I enhetens arbetsuppgifter ingår att ha ett övergripandesamordningsansvar för tillsynsmyndigheternasverksamhet när det gäller metoder och regelgivning samtutvärdering och uppföljning av <strong>den</strong> utförda tillsynen.Enheten ska även ge stöd till tillsynsmyndigheterna ifrågor <strong>om</strong> utbildning, verka för en effektiv samverkanmellan tillsynsmyndigheter och Finanspolisen när detgäller verksamhetsutövarnas uppgiftsskyldighet och tillsynsmyndigheternasunderrättelseskyldighet. En annanarbetsuppgift består i att initiera förslag till förändringari lagstiftning, arbetssätt och prioriteringar i syfte att skapaen effektivare tillsyn på <strong>om</strong>rådet.Samverkan mot investeringsbedrägerierEfter beslut i Operativa rådet har en projektgrupp församordning av utredningar av investeringsbedrägerierskapats och inordnats i Polismyndigheten i Stockholmslän (Den särskilda utredningsgruppen mot investeringsbedrägerier,SIB).SIB har gen<strong>om</strong>drivit införandet av en nationell underrättelsedatabasgällande investeringsbedrägerier,tagit fram en ny brottskod s<strong>om</strong> särskiljer investeringsbedrägerierfrån bedrägerier i övrigt och gen<strong>om</strong>fört utbildningsinsatserpå polismyndigheterna. Gruppen harvidare etablerat ett samarbete med Skatteverket, Finansinspektionen,Kronofogdemyndigheten, banker ochEuroclear AB (tidigare Värdepapperscentralen) i frågors<strong>om</strong> rör investeringsbedrägerier. Detta har resulterat i ennationell samordning mellan polismyndigheterna ochmöjliggjort internationell samordning via Europol ochInterpol. Internationella åklagarkammaren har gen<strong>om</strong>samordningen fått ett underlag för att begära internationellrättshjälp och biträde av Eurojust. Samordningenhar medfört möjligheter för rättsliga bedömningar, prio-16
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009riteringar och beslut <strong>om</strong> brottsforum för ären<strong>den</strong> <strong>om</strong>investeringsbedrägerier. Slutligen har SIB verkat brottsförebyggandegen<strong>om</strong> sina kontakter med andra myndigheteroch med olika aktörer på finansmarkna<strong>den</strong>.2.3. Operativ samverkanDen samverkan s<strong>om</strong> på senare år förstärkts och utvecklats,inte minst gen<strong>om</strong> satsningen på <strong>den</strong> grova organiserade<strong>brottsligheten</strong>, har inneburit att ett flertal ären<strong>den</strong>med koppling till ekobrotts<strong>om</strong>rådet har kunnat utredasoch lett till lagföring och även återförande av brottsvinster.Några särskilt framgångsrika samverkansprojekt redovisasnedan.Erfarenheterna av det operativa samarbetet visar attdet i sig ökar förutsättningarna för samverkan i en närmastexponentiell <strong>om</strong>fattning alltefters<strong>om</strong> de utseddatjänstemännen får större kunskap <strong>om</strong> varandras arbetssättinte minst gen<strong>om</strong> bildandet av informella nätverkav personer på de olika myndigheterna. Denna positivautveckling kan förstärkas ytterligare gen<strong>om</strong> att myndigheternahar gemensamma utbildningar och olika formerav workshops.RifumUnder våren 2008 gen<strong>om</strong>fördes en stor och samordnadbrottsutredning i Falun och Stockholm s<strong>om</strong> gällde grovekon<strong>om</strong>isk brottslighet bland grupperingar i <strong>den</strong> kriminellaMC-miljön. Förundersökning inleddes efter en underrättelsebaseradutredning. Under brottsutredningenframk<strong>om</strong> att uthyrning av svart arbetskraft faktureratsgen<strong>om</strong> åtminstone tre olika bolag. Faktureringen under2006–2008 uppgick sammanlagt till cirka 27 miljonerkronor inklusive m<strong>om</strong>s. Fakturorna hade köpts av tvåolika factoringföretag och utbetalningarna från företagengick till flera kriminella.I brottsutredningen samverkade <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,Åklagarmyndighetens internationella åklagarkammare,Kronofogdemyndigheten, Skatteverket inklusiveSkattebrottsenheterna, Tullverket och Polisen. Sammanlagtdeltog cirka 100 personer i arbetet med att utredade kriminella grupperingarnas brottslighet. I Falun grepsoch anhölls sju personer och i Stockholm tre personer.På samtliga adresser gen<strong>om</strong>fördes husrannsakningar. Utredningenbedrevs lokalt av Polismyndigheten i Dalarnaunder ledning av åklagare vid <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten. Den del av utredningen s<strong>om</strong>skedde i Stockholm utfördes av Skattebrottsenheten iStockholm.Åtal väcktes i början av s<strong>om</strong>maren 2008 mot 17 personer.Det resulterade i d<strong>om</strong>ar <strong>om</strong> sammanlagt nästan 19års fängelse samt 750 timmars samhällstjänst. Företagsbotyrkades och utdömdes. Fem miljoner kronor kundesäkras för förverkande eller återförande.PonzaI början av 2008 gen<strong>om</strong>förde <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>ett tillslag mot en svartarbetskraftshärva efter en underrättelsebaseradutredning s<strong>om</strong> utförts i nära samverkanmed Länskriminalen på Polismyndigheten i Skåne.Huvud män var två tidigare ekobrottsdömda personer s<strong>om</strong>hyrde ut arbetskraft via två aktiebolag. Fyra personer medstark anknytning till <strong>den</strong> kriminella MC-miljön deltog ivarierande grad i upplägget och hade bland annat hand<strong>om</strong> kontanthanteringen. Åtalet <strong>om</strong>fattade grovt bokföringsbrott,grovt skattebrott avseende m<strong>om</strong>s och arbetsgivaravgiftermed ett skatteundandragande på drygtåtta miljoner kronor samt överträdelse av näringsförbud.Tingsrätten dömde sex personer för inblandning i svartarbetskraftshärvantill sammanlagt 14 års fängelse.Las VegasEnligt en analys s<strong>om</strong> gjordes av RUC i Västra Götalandvar en viss person ledare för ett organiserat internationelltkriminellt nätverk med åtminstone tolv olika företagi sju länder; Sverige, Danmark, England, Tyskland,Serbien, Spanien och USA. Organisationens huvudsakligaink<strong>om</strong>st k<strong>om</strong> från fyra källor: patent, internetcasino,handel med spelaut<strong>om</strong>ater och intäkter från spelaut<strong>om</strong>ater.I Sverige var personen faktisk företrädare för tre bolagvars huvudsakliga ink<strong>om</strong>stkälla var illegala spelaut<strong>om</strong>ater.Operativa rådet beslutade <strong>om</strong> en operationsplanför utredningen. Målsättningen var att skapa underlagför operativa åtgärder med syfte att slå ut eller allvarligtstöra <strong>den</strong> illegala verksamhet s<strong>om</strong> skapade ekon<strong>om</strong>isktutbyte för det kriminella nätverket.Efter ett <strong>om</strong>fattande underrättelsearbete i nära samverkanmellan Lotteriinspektionen, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,polismyndigheter, Åklagarmyndigheten, Skatteverket,Kronofogdemyndigheten samt även internationellsamverkan gen<strong>om</strong>fördes ett tillslag i november 2007mot bland annat bolagen i Sverige, bolagens företrädareoch mot lokaler i Tyskland. Det är <strong>den</strong> största nationella,myndighetsgemensamma satsningen mot <strong>den</strong> illegalaspelverksamheten s<strong>om</strong> hittills har gen<strong>om</strong>förts i Sverige. Ilokalerna i Tyskland förvarades servrar och datorer s<strong>om</strong>bland annat innehöll e-posttrafik och de aktuella bolagensekon<strong>om</strong>iska redovisning, ett bevisbeslag s<strong>om</strong> var avgörandeför utredningen. Delar av beslagtaget material gaväven viktig information beträffande vissa grova våldsbrott.Samtidigt gen<strong>om</strong>fördes ett rikstäckande och mycket framgångsrikttillslag mot spelmaskinsinnehavarna.17
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009Tillslaget krävde <strong>om</strong>fattande insatser från de olika polismyndigheternai Sverige. Insatserna hanterades s<strong>om</strong>en nationell händelse och leddes av Polismyndigheteni Västra Götaland. Arbetet k<strong>om</strong> även att kräva insatserfrån Åklagarmyndigheten och ett större antal åklagare påde olika orterna rörande beslagsförhandlingar, åtal ochbrottmålsförhandlingar avseende dobbleri alternativtbrott mot lotterilagen och aut<strong>om</strong>atspelslagen. Lotteriinspektionenbidrog med k<strong>om</strong>petens och resurser blandannat gen<strong>om</strong> att inspektionens kontrollanter gen<strong>om</strong>fördekontroller av ett stort antal utvalda spelplatser i helalandet. Syftet med kontrollerna var att i<strong>den</strong>tifiera spelplatserdär en viss typ av spelaut<strong>om</strong>ater fanns placerade.En avgörande framgångsfaktor i dobbleridelen var <strong>den</strong>forensiska undersökningen av spelaut<strong>om</strong>aterna s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>fördesav <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> i Göteborg. Syftetvar att säkerställa kunskapen <strong>om</strong> spelaut<strong>om</strong>ater och enhetlighetenav de forensiska undersökningarna.Ledaren för det kriminella nätverket dömdes i augusti2009 för anstiftan av försök till mord, grovt skattebrott,grovt bokföringsbrott och grovt dobbleri till tolv årsfängelse. Ledaren fick även tio års näringsförbud. Ytterligarenio nyckelpersoner in<strong>om</strong> nätverket dömdes förmedhjälp till ledarens grova brott alternativt egna grovaskatte- och bokföringsbrott. Sammantaget handlar det<strong>om</strong> skatteundandragande <strong>om</strong> cirka 25 miljoner kronor,ej bokförda intäkter <strong>om</strong> cirka 45 miljoner kronor ochspel<strong>om</strong>sättning <strong>om</strong> cirka 460 miljoner kronor under perio<strong>den</strong>2005-2007. Kronofogdemyndigheten har lyckatsdriva in cirka 6,3 miljoner kronor.RenovEfter en skatterevision av ett bolag i byggbranschen uppstodmisstanke <strong>om</strong> att bolaget saknade bokföring samtatt bolagets postgirokonto hade använts för att förmedlastora summor pengar, vilka hade tagits ut i tjugofemtusenkronorsposterav bolagets företrädare. Sammanlagthade drygt 11 miljoner kronor gått in och ut från kontotunder nio månaders tid. Efter det att anmälan ink<strong>om</strong>vidtog ekoroteln på länskriminalen vid Polismyndigheteni Södermanlands län <strong>om</strong>fattande inre och yttrespaningsåtgärder mot de misstänkta företrädarna förbolaget, bland annat hemlig teleavlyssning. Åklagare påÅklagarmyndigheten var förundersökningsledare. Ekorotelngen<strong>om</strong>förde därefter ett koordinerat tillslag mottre av de misstänktas bostäder. Under de påföljande veckornaoch månaderna gjordes tillslag mot ytterligare ettantal personer gentemot vilka misstankar hade uppk<strong>om</strong>mitunder utredningens gång. Totalt gjordes tillslag mottio misstänkta. Över 100 förhör hölls med misstänktaoch vittnen. Teleavlyssningen <strong>om</strong>fattade flera tusen samtaloch SMS. Vidare har fingeravtrycksundersökningargjorts på fakturor och andra handlingar och kontroll avtelefontrafik och internettrafik har gjorts mot några avde misstänkta. Ärendet bedrevs redan från början s<strong>om</strong>ett samverkansärende mellan Polisen och Skatteverket.Skattebrottsenheten gen<strong>om</strong>förde förhör och bistod vidunderrättelseinhämtning. Även beskattningsverksamhetenpå Skatteverket och deras skatterevisor bistod meduträkning av skatt. Åtalet <strong>om</strong>fattade tolv tilltalade. Inovember 2009 dömdes de två huvudmännen för grovtskattebrott, medhjälp till grovt skattebrott, grovt bokföringsbrottsamt medhjälp till grovt bokföringsbrott varoch en till fyra års fängelse samt meddelades tio års näringsförbud.SexklubbarnaÅklagarmyndigheten och Polismyndigheten i Stockholmslän bedrev förundersökning rörande misstankar<strong>om</strong> bland annat grovt koppleri. Misstankarna grundadesig på en rad <strong>om</strong>ständigheter s<strong>om</strong> pekade på att en multikriminellgrupp av personer tjänade stora ink<strong>om</strong>sterpå att kvinnor sålde sexuella tjänster inne på klubbars<strong>om</strong> drevs av gärningsmännen. Framförallt tre personervar huvudmän. Ledaren var en grovt kriminell återfallsförbrytares<strong>om</strong> hade ett bestämmande inflytande öververksamheten. Den så kallade kamreren var en tidigarestraffad ekobrottsling s<strong>om</strong> redan 1998 begått brott tillsammansmed ledaren. Den tredje personen var en polismans<strong>om</strong> i ett inledningsskede av brottsperio<strong>den</strong> fortfarandearbetade vid länskriminalen vid Polismyndigheteni Stockholms län. Han var nu formell vd i det aktiebolags<strong>om</strong> drev sexklubbsverksamheten.Utöver sedvanliga utredningsmetoder pågick det hemligteleavlyssning av några av de misstänktas telefoner.Avlyssning tillsammans med en kartläggning av sexklubbarnasbanktransaktioner bekräftade att de misstänktahanterade betydande penningsummor s<strong>om</strong> skickats korsoch tvärs mellan olika juridiska och fysiska personersbankkonton. Dels in<strong>om</strong> Sverige, men även till och frånNederländerna och Estland. Det gick inte att få framtillräcklig bevisning för att styrka grovt koppleri. Detkunde däremot konstateras att verksamheten hade genereratintäkter <strong>om</strong> närmare 80 miljoner kronor undercirka 1,5 år. Personalen på klubbarna hade avlönats svartoch endast en mindre del av intäkterna hade redovisatstill Skatteverket.Vid ett <strong>om</strong>fattande tillslag i oktober 2007 deltog personalfrån <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Åklagarmyndigheten,Stockholmspolisen, Skatteverket och Kronofogdemyndigheten.Ett stort antal personer frihetsberövades, varavde tre huvudmännen fick vara kvar i häkte på sannolikaskäl misstänkta för bland annat grovt skattebrott fram tilldess att rättegången mot dem var avslutad, åtta månader18
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009senare. Skatteverket utverkade betalningssäkringsbeslutav länsrätten under åberopande av bevis s<strong>om</strong> säkrats gen<strong>om</strong>teleavlyssning och beslag i samband med tillslaget.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s brottsutbytesenhet och Kronofogdemyndighetenkunde med gemensamma åtgärdersäkra tillgångar i form av kontanter, bilar och båtar.Indrivningsresultatet hos Kronofogdemyndigheten uppgicktill drygt 2.5 miljoner kronor. Ett tiotal personerdömdes i maj 2009 till varierande fängelsestraff mellanett och tre år för bland annat grovt skattebrott och vapenbrott.LågenergilampornaÅr 2001 infördes antidumpningstull på lågenergilampormed ursprung i Kina. Flera kinesiska tillverkare ochexportörer ibland tillsammans med importörerna i EU,gen<strong>om</strong>förde olika åtgärder för att försöka undvika avgiften.I Sverige upptäckte Tullverket att importen frånKina minskade samtidigt s<strong>om</strong> <strong>den</strong> ökade från Vietnam.En kontroll inleddes mot en av dessa importörer, underti<strong>den</strong> kontrollen pågick skickade EU:s bedrägeribekämpningsbyrå(OLAF) ut meddelande <strong>om</strong> misstankar <strong>om</strong>kringgående rörelser för att undvika antidumpningstullen.Kontrollen visade bland annat gen<strong>om</strong> vietnamesiskatullhandlingar att lågenergilamporna hade kinesiskt ursprung.För att kringgå antidumpningstullen transporteradeslamporna från Kina till Vietnam och lastades <strong>om</strong>innan de exporterades till EU.Förfarandet medförde att importören undvek en antidumpningstullpå 66,1 procent. Totalt undandrogsdrygt 16,6 miljoner kronor i tull, antidumpningstull ochmervärdesskatt. Utredningen ledde till det första åtalet iEuropa för tullbrott avseende antidumpningstull. Vd:noch agenten dömdes i mars 2009 till två års fängelsevardera och tullansvarig och inköpsansvarig vardera ettårs fängelse. I ärendet har Tullverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,OLAF, Skatteverket, Polisen och Kronofogdemyndighetendeltagit. Tullverket fattade beslut <strong>om</strong> betalningssäkringtill ett belopp <strong>om</strong> 16,6 miljoner kronor.Kronofogdemyndigheten säkrade tillgångar till ett sammanlagtbelopp <strong>om</strong> drygt 8,5 miljoner kronor.Manipulerade kassaregisterFör företag s<strong>om</strong> säljer varor eller tjänster mot kontantbetalning har det från och med <strong>den</strong> 1 januari 2010 införtskrav på certifierade kassaregister. Under 2009 k<strong>om</strong><strong>den</strong> första fällande d<strong>om</strong>en mot en återförsäljare av kassaregisters<strong>om</strong> inte bara sålt manipulerade kassaregisterutan också hjälpt företagarna att radera deras hårddiskar.Återförsäljaren dömdes för medhjälp till grovt bokföringsbrott.D<strong>om</strong>en är ett resultat av ett samarbete mellanSkattebrottsenheten, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Skatteverketskassametodgrupp och IT-forensiker. Företagensdatorer har speglats av Skatteverket. IT-forensikerna har,tillsammans med kassametodgruppen, lyckats återskapaoriginalkvitton s<strong>om</strong> visar försäljningen innan manipulationengjorts.CosmosProjektet inleddes av RUC i Skåne. Den ursprungliga inriktningenvar att försöka lagföra en grupp personer s<strong>om</strong>smugglade narkotika till Sverige. Gruppen hade nära anknytningtill <strong>den</strong> kriminella MC-miljön och organiseradbrottslighet. Via underrättelser kunde det konstateras atttiotals miljoner kronor strömmade igen<strong>om</strong> vissa konton.Av vidare analys framgick att olika företagare betalade in50–70 miljoner kronor per år mellan två och tre kontohavares<strong>om</strong> agerade bulvaner åt en huvudperson. Företagarnabetalade in pengar i tron att de skulle investeras iolika projekt. Istället gick pengarna direkt från bulvanernaskonton till yrkeskriminella personer. Vid det fortsattaarbetet framk<strong>om</strong> att huvudpersonen samarbetade medtre kända brittiska bedragare och två i Schweiz. Ett samarbeteinleddes med Europol, Serious Organised CrimeAgency, Metropolitan Police, City Police och schweizisk19
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009polis. Ärendet ledde till att förundersökningar inleddesi Sverige, Storbritannien och Schweiz. Förundersökningeni Sverige leddes av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>. I Sverigedömdes huvudpersonen i september 2009 till sjuårs fängelse för bedrägeri på över 100 miljoner kronor. IStorbritannien dömdes en person till åtta års fängelse förflera bedrägerierPipelineProjektet inleddes av RUC i Skåne med anledning av ettunderrättelseuppslag från Kustbevakningen s<strong>om</strong> innebaratt en person från <strong>den</strong> kriminella MC-miljön kundemisstänkas för organiserad smuggling av dieselolja frånNorge. RUC Skåne påbörjade en kartläggning av MCgängets”affärs<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>” vilka konstaterades främst varanarkotika, prostitution, bilimport och oljesmuggling.Utredningarna samlades hos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> förgemensam handläggning. I en del av utredningen påbörjadesett <strong>om</strong>fattande spanings och kartläggningsarbete.Ett samarbete inleddes med norsk tull och svenskamarinen. I en del avseende bilimport ledde utredningentill åtal och fällande d<strong>om</strong>ar där två personer dömdes tillfem års fängelse var samt att Kronofogdemyndighetensäkrade tillgångar <strong>om</strong> cirka 350 000 kronor. I en annandel ledde utredningen till fällande d<strong>om</strong>ar där en persondömdes till tre års fängelse samtidigt s<strong>om</strong> Kronofogdemyndighetensäkrade cirka 4 miljoner kronor.Kill Bill och KattenProjektet inleddes av RUC i Stockholm där det beslutadesatt ärendet skulle överlämnas till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,Skatteverket och Tullverket för åtgärder. Utredningenhar hittills resulterat i två tillslagsären<strong>den</strong>där <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Tullverket och Skatteverket(både beskattningsverksamheten och skattebrottsenheten)deltog.Kill BillEtt aktiebolag i Stockholm s<strong>om</strong> sedan 50-talet bedrivithandel med skeppsproviantering och försäljning avpunktskattepliktiga varor till ambassader och utlandssvenskarsåldes s<strong>om</strong>maren 2008 till en person i Stockholm.Bolaget hade två upplag, ett för alkohol och ettför cigaretter. Via underrättelse- och spaningsarbeteuppmärksammade myndigheterna att bolaget förvärvadestora partier cigaretter. Förvärven återspegladesinte i bolagets deklarationer. Bolaget fick levererat till sig78 miljoner cigaretter och vid tillslaget fanns 10 miljonercigaretter kvar i lagret i Frihamnen s<strong>om</strong> beslagtogs.Sammanlagda skatteeffekten (punktskatter och m<strong>om</strong>s)uppgick till drygt 120 miljoner kronor. En person blevdömd till fyra års fängelse.20
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009KattenEtt handelsbolag i Stockholm bildades 2007 och registreradess<strong>om</strong> varumottagare av cigarretter i december2008. Bolaget tog in två laster cigaretter i februari respektiveapril 2009. Den första lasten innehöll 10 miljonercigaretter och <strong>den</strong> undandragna skatten (punktskattoch m<strong>om</strong>s) uppgick till drygt 15 miljoner kronor. Denandra lasten var på 4,5 miljoner cigaretter och <strong>den</strong> undandragnaskatten uppgick till drygt 7 miljoner kronor.Två personer dömdes till fängelse och 220 000 cigarettertogs i beslag.2.4. Samordnade brottsförebyggandeprojektEtt viktigt angreppssätt mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>är det brottsförebyggande arbetet. Under perio<strong>den</strong>2007–2009 har ett stort antal samordnade brottsförebyggandeprojekt gen<strong>om</strong>förts, utöver olika myndighetsspecifikainsatser. I det följande beskrivs kortfattat ettantal större projekt av detta slag.ByggbranschenEfter ett initiativ från byggbranschen deltar Skatteverketoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> tillsammans med ett tiotalbransch- och intresseorganisationer i ett mer struktureratsamarbete mot svart arbete in<strong>om</strong> byggsektorn. Syftetär att gemensamt analysera förutsättningar för och samordnakonkreta åtgärder mot <strong>den</strong> svarta sektorn in<strong>om</strong>branschen. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Skatteverket ingårsedan 2006 i en gemensam policygrupp mot svart arbetein<strong>om</strong> byggbranschen. S<strong>om</strong> exempel på åtgärder kannämnas samarbete kring utveckling och implementeringav ID 06 – Allmänna bestämmelser <strong>om</strong> legitimationspliktoch närvaroliggare.RestaurangbranschenSkatteverket och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> utvecklade nyarutiner och modeller för k<strong>om</strong>munernas prövning av serveringstillståndunder 2007 i samarbete med företrädareför de tre storstadsk<strong>om</strong>munerna och Folkhälsoinstitutet.De nya rutinerna bygger bland annat på att k<strong>om</strong>munernakan använda Skatteverkets kunskap och information isin prövning med hjälp av en standardiserad normalförfrågantill Skatteverket k<strong>om</strong>pletterad med en behovsprövadfördjupad förfrågan.Ungd<strong>om</strong>ar och svartjobbSkatteverket och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> har under senareår samarbetat i sina aktiva insatser för att öka ungd<strong>om</strong>arskunskaper <strong>om</strong> svartjobb och annan ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet och <strong>om</strong> arbetslivets och näringslivets spelregler.Insatser har även gen<strong>om</strong>förs i samverkan mednäringslivets och arbetslivets organisationer. Samarbetethar främst riktats mot gymnasiernas yrkesinriktadeprogram.Offentlig upphandlingUnder hösten 2008 och våren 2009 har Skatteverkettillsammans med <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och ett flertalbransch- och intresseorganisationer gen<strong>om</strong>fört ettprojekt s<strong>om</strong> syftat till att utbilda och uppmärksammaoffentliga upphandlare <strong>om</strong> problemen med svart arbetskrafti samband med offentlig upphandling. Projektet<strong>om</strong>fattade bland annat framtagandet av ett gemensamtutbildnings- och informationsmaterial, gen<strong>om</strong>förandeav ett tiotal regionala informationsseminarier, årligt återk<strong>om</strong>mandeoch gemensamt arrangerade ”upprop” motsvartjobb.2.5. De regionala samverkansorganenI varje län finns ett regionalt samverkansorgan mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet (Sameb) under ledning av landshövdingen.De regionala samverkansorganen ska in<strong>om</strong> sittrespektive län särskilt utföra de uppgifter s<strong>om</strong> Ekorådethar på central nivå . Om två eller flera regionala samverkansorganfinner det lämpligt kan dessa i stället bildaett gemensamt samverkansorgan. Sådana gemensammasamverkansorgan har bildats enligt följande. Östergötlands och Jönköpings län Kronobergs, Kalmar och Blekinge län Dalarnas och Gävleborgs län Västernorrlands och Jämtlands län Västerbottens och Norrbottens länI Sameb ingår landshövdingen, <strong>den</strong> åklagare s<strong>om</strong>Åklagarmyndigheten utser, chefen för polismyndighetenoch chefen för <strong>den</strong> region in<strong>om</strong> Skatteverket i vilketlänet ingår, företrädare för länsstyrelsen, Kronofogdemyndighetenoch Tullverket samt företrädare för <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>när det gäller Stockholms län, VästraGötalands län, Skåne län, Hallands län, Blekinge län ochGotlands län. I <strong>den</strong> utsträckning landshövdingen medgerkan också företrädare för andra statliga myndigheter,21
Myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 2007-2009typer av felaktigt bidragsutnyttjande har också upptäckti samverkansarbetet. Sammankallande i samverkansgruppenär chefen för polisens underrättelseenhet.Underhandskontakter förek<strong>om</strong>mer i stor utsträckningin<strong>om</strong> gruppen.Alkohol på krogenStatens folkhälsoinstitut har tillsammans med Malmöstad, Länsstyrelsen i Skåne län, Polismyndigheten i Skåne,Tullverket och Skatteverket gen<strong>om</strong>fört kriminalunderrättelsebaseradekontroller mot krogar i Malmö där detfinns anledning att misstänka att det förek<strong>om</strong>mer olovlighantering av alkohol, bland annat smuggelsprit.Vita kustenLotteriinspektionen, Länsstyrelsen i Västra Götalandslän, Skatteverket, Polisen, Tullverket har under de senasteåren deltagit i en myndighetsgemensam satsning, benämndVita kusten. Under tre dagar varje år gen<strong>om</strong>förskontroller av restauranger och tillfällig handel i VästraGötalands län.KopparormPå grund av kraftigt ökande antal stölder av metall inleddesett samverkansprojekt mellan Polisen, Skatteverket,Åklagarmyndigheten, Kronofogdemyndigheten,Tullverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Länsstyrelsen, Göteborgsk<strong>om</strong>mun och Räddningsverket under 2006, s<strong>om</strong>sedan fortsatte 2007. Inriktningen på arbetet har varitatt på bred front ”förgöra eller förstöra” <strong>den</strong> illegala handelnav skrot och metaller. Aktiviteten har letts av polismyndigheten.Skatteverkets beskattningsverksamhethar därefter, under 2008, gen<strong>om</strong>fört en aktivitet inriktadpå skrotbranschen. Aktiviteten har till största delenbestått i att kartlägga tre större härvor. Detta har gjorts isamarbete med <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och skattebrottsenheterna.Inriktningen på gen<strong>om</strong>förda revisioner hartill största delen varit oredovisade intäkter. Under 2008gjordes 23 brottsanmälningar.23
Förändring 2007-20093. Förändring 2007-20093.1. InledningUppgifter <strong>om</strong> anmälda brott registreras hos polis- ochåklagarmyndigheterna. Brottsförebyggande rådet s<strong>om</strong>svarar för <strong>den</strong> officiella kriminalstatistiken hämtar informationfrån polisens och åklagarmyndigheternas systemsamt från d<strong>om</strong>stolarnas system för att sedan behandla<strong>den</strong>na information vidare i sina egna system.I <strong>den</strong>na rapport har det visat sig vara mest ändamålsenligtatt redovisa ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar m.m. gen<strong>om</strong>att använda <strong>den</strong> gemensamma statistik för Åklagarmyndighetenoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> s<strong>om</strong> finnsi åklagarväsendets ärendehanteringssystem Cåbra. Däremotanvänds Brottsförebyggande rådets statistik för attredovisa lagföringen av ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.3.2. Antalet brottsmisstankarökarEn brottsmisstanke utgörs av ett anmält brott och enperson s<strong>om</strong> är misstänkt för att ha utfört brottet. Desenaste tre åren har antalet ink<strong>om</strong>na misstankar <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet ökat kraftigt. För att åskådliggöraökningen redovisas det totala antalet brottsmisstankarfrån år 2004-2009, se diagram 1. Under <strong>den</strong>na periodökade det totala antalet brottsmisstankar från drygt15 000 till över 40 000.Ökningen kan delvis förklaras av en ökad volym ink<strong>om</strong>naanmälningar till myndigheterna. En stor del avökningen kan sannolikt förklaras av ändrade normer förregistrering av brottsmisstankar, enligt Brottsförebygganderådets anvisningar.3.3. Huvudtyper av brottI diagram 2 redovisas fördelningen av brottsmisstankarper huvudbrott under perio<strong>den</strong> 2007-2009. Brottsmisstankarnahar delats in i kategorierna skattebrott 9 , bokföringsbrott10 och övriga ekon<strong>om</strong>iska brott 11 . Skattebrottenstår för <strong>den</strong> övervägande delen av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.År 2009 stod skattebrotten för 66 procent avdet totala antalet registrerade brottsmisstankar avseendeekon<strong>om</strong>isk brottslighet.249Med skattebrott avses brott mot skattebrottslagen (1971:69).10Bokföringsbrott <strong>om</strong>fattar både bokföringsbrott av normalgra<strong>den</strong> och grovt brott.11Med övriga brott avses borgenärsbrott (ej bokföringsbrott), brott mot aktiebolagslagen, brott mot marknadsmissbrukslagen samt överträdelse av näringsförbud.
500002007 2008 2009Skattebrott Bokföringsbrott ÖvrigtFörändring 2007-2009Diagram 1. Ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar2004-2009Diagram 2. Fördelning av brottsmisstankarper brottstyp 2007-2009450003000040000350003000025000200002500020000150001500010000100005000500002004 2005 2006 2007 2008 2009Brottsmisstankar02007 2008 2009Skattebrott Bokföringsbrott ÖvrigtKälla: Åklagarmyndigheten och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>Källa: Åklagarmyndigheten och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>4500040000350003000025000200001500010000500002004 2005 2006 2007 2008 2009Brottsmisstankar25
Förändring 2007-2009I tabell 1 framgår en närmare beskrivning av vad s<strong>om</strong>ingår i de olika huvudtyperna av brott. S<strong>om</strong> nämndesinledningsvis har det skett en stor ökning av brottsmisstankarde senaste åren med anledning av ändrade beräkningssätt.Den ökningen avser främst skattebrott, vilkahar mer än fördubblats under treårsperio<strong>den</strong>.Tabell 1. Antal ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar per brott 2007-20092007 2008 2009Borgenärsbrott 12Oredlighet mot borgenär 353 344 315Vårdslöshet mot borgenär 25 28 26Otillbörligt gynnande av borgenär 31 45 46Försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning 7 8 22Övriga borgenärsbrott totalt 416 425 409BokföringsbrottBokföringsbrott 8 702 10 933 12 929Brott mot skattebrottslagenSkattebrott avseende mervärdeskatt 3 512 2 918 2 485Skattebrott övrig skattelagstiftning 3 078 5 365 7 976Vårdslös skatteuppgift 49 98 49Skatteredovisningsbrott 452 416 527Försvårande av skattekontroll 3 324 6 508 7 949Skatteavdragsbrott 37 88 49Grovt skattebrott 1 587 7 045 8 606Brott mot skattebrottslagen totalt 12 039 22 438 27 641Brott mot aktiebolagslagenBrott mot aktiebolagslagen 322 277 281Överträdelse av näringsförbudÖverträdelse av näringsförbud 51 73 51FinansmarknadsbrottInsiderbrott 205 137 209Otillbörlig marknadspåverkan 75 293 259Åsidosättande av rapporteringsskyldighet 6 0 4Finansmarknadsbrott totalt 286 430 472Total 21 816 34 576 41 783Källa: Åklagarmyndigheten och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>2612Borgenärsbrott exklusive bokföringsbrott.
Förändring 2007-20093.4. Kontrollverksamhet hosSkatteverketMed ekon<strong>om</strong>isk brottslighet in<strong>om</strong> Skatteverkets <strong>om</strong>rådeavses de insatser in<strong>om</strong> beskattningsverksamhetendär inriktningen är att det finns misstanke <strong>om</strong> skattebrottslighet.En betydande andel av utredningarna ledertill brottsanmälan. Brottsanmälningarna överlämnas tillåklagare och är startpunkten för de brottsutredningars<strong>om</strong> i ett senare skede görs av Skatteverkets brottsutredandeenheter, SBE.Under <strong>den</strong> senaste treårsperio<strong>den</strong> har <strong>den</strong> totala resursenför kontroll (revisioner, skrivbordsutredningar)minskat. Detta beroende på allmänna anslagsminskningarmen är även ett resultat av en medveten satsningpå förebyggande verksamhet i form av service och information.Men samtidigt har det under perio<strong>den</strong> skett enbetydande <strong>om</strong>fördelning av resurser till <strong>om</strong>rådet för ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet. I tabell 2 framgår hur resurser tilldelats<strong>om</strong>rådet för ekon<strong>om</strong>isk brottslighet sedan 2007.Tabell 2. Årsarbetskrafter ekobrotts<strong>om</strong>rådet2007 2008 2009Antal årsarbetskrafter <strong>om</strong>rådetför ekon<strong>om</strong>isk brottslighet 530 700 770Källa: SkatteverketTabell 4. Antal brottsanmälningar2007 2008 2009Antal brottsanmälningar 3 895 3 974 4 026Källa: SkatteverketVid revision eller annan kontroll av skatt eller avgiftkan det hända att skattebetalaren inte vill samverka. Föratt göra det möjligt att gen<strong>om</strong>föra kontrollerna finnsdet därför särskilda regler <strong>om</strong> tvångsåtgärder i <strong>den</strong> s.k.tvångsåtgärdslagen 13 . Syftet med reglerna är att göra detmöjligt att säkra bevisning utan att det finns någon direktmisstanke <strong>om</strong> skattebrott. Beslut <strong>om</strong> tvångsåtgärdernafattas av förvaltningsrätterna 14 eller i vissa fall avsärskilt utbildad granskningsledare. Kronofogdemyndighetenhjälper i regel Skatteverket att gen<strong>om</strong>föra beslutet.Under perio<strong>den</strong> har antalet ansökningar hos förvaltningsrätternaökat.Tabell 5. Antal ansökningar hos förvaltningsrätterna<strong>om</strong> tillämpning av tvångsåtgärdslagen2007 2008 2009Antal ansökningar <strong>om</strong> tillämpningarav tvångsåtgärdslagen 136 149 173Källa: SkatteverketBetydande resurser har lagts på mindre <strong>om</strong>fattandes.k. kontrollbesök i samband med kontroller av personalliggare.Antalet egentliga fullskaliga revisioner in<strong>om</strong><strong>om</strong>rådet för ekon<strong>om</strong>isk brottslighet har samtidigt ökatenligt följande.Tabell 3. Revisioner2007 2008 2009Antal revisioner 1 751 2 701 2 982Antalet betalningssäkringar har varit relativt oförändratunder perio<strong>den</strong>.Tabell 6. Betalningssäkringar2007 2008 2009Betalningssäkringar 352 360 339Källa: SkatteverketKälla: SkatteverketDe utökade insatserna och <strong>den</strong> valda inriktningen förinsatserna vad gäller bransch, företeelser och aktörer etc.har haft följande effekt på antalet brottsanmälningar.Anmälningarna k<strong>om</strong>mer också från <strong>den</strong> ordinära verksamheten,till exempel från det internationella <strong>om</strong>rådet.Merparten av anmälningarna avser skattebrott.Skatteverkets erfarenhet är att det inte räcker medkontroll för att nå långsiktiga effekter på skattefel ochbrott. Även in<strong>om</strong> ekobrotts<strong>om</strong>rådet ökas därför fokus pådet förebyggande arbetet. Särskilt under 2009 har resursernaökat med branschsamverkan och stöd till seriösaaktörer s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer i kontakt med <strong>den</strong> svarta ekon<strong>om</strong>in,exempelvis upphandlare.13Lagen (1994:466) <strong>om</strong> särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet.14Från och med 15 februari 2010 har Sveriges 23 länsrätter blivit 12 förvaltningsrätter. De nya d<strong>om</strong>stolarna hanterar samma mål s<strong>om</strong> länsrätterna och pågående mål har förts över till förvaltningsrätterna.27
Förändring 2007-20093.5. Lagföring och påföljderI tabell 7 redovisas lagföringsbeslut, dvs. d<strong>om</strong>ar ochandra påföljder vid ekon<strong>om</strong>isk brottslighet mellan 2004och 2008. Det kan konstateras att det skett en ökningför samtliga kategorier när det gäller antalet lagföringsbeslut<strong>om</strong> man jämför det senaste utfallet 15 2008 medutfallet 2004.Antalet lagföringsbeslut kopplat till bokföringsbrotthar ökat med 62 procent sedan 2004. Motsvarande ökningför skattebrott uppgår till 50 procent under sammaperiod. Från och med 2006 redovisas även grovt bokföringsbrotts<strong>om</strong> infördes s<strong>om</strong> en särskild brottsrubriceringår 2005. Antalet lagföringsbeslut har ökat kraftigtsedan indelningen infördes, från 20 till 120. När det gällergrovt skattebrott har också skett en markant ökning,40 procent fler lagföringsbeslut under 2008 än under2004.Tabell 7. Antal lagföringar efter huvudbrott 2004-20082004 2005 2006 2007 2008BokföringsbrottSamtliga lagföringsbeslut* 969 1 267 1 354 1 395 1 568Antal d<strong>om</strong>ar 450 577 642 695 805Fängelse 57 63 55 64 62Villkorlig d<strong>om</strong> 362 476 528 581 675Böter 17 17 39 29 34Andel fängelse av d<strong>om</strong>ar 13% 11% 9% 9% 8%Gen<strong>om</strong>snittlig tid 5 6 4 6 7SkattebrottSamtliga lagföringsbeslut* 169 248 231 254 254Antal d<strong>om</strong>ar 131 203 189 223 209Fängelse 14 31 26 23 32Villkorlig d<strong>om</strong> 110 163 160 196 173Böter 1 - - 1 -Andel fängelse av d<strong>om</strong>ar 11% 15% 14% 10% 15%Gen<strong>om</strong>snittlig tid 7 4 5 4 5Grovt bokföringsbrott**Samtliga lagföringsbeslut* . . 20 53 120Antal d<strong>om</strong>ar . . 20 52 120Fängelse . . 17 48 99Villkorlig d<strong>om</strong> . . 3 2 14Böter . . - - -Andel fängelse av d<strong>om</strong>ar . . 85% 92% 83%Gen<strong>om</strong>snittlig tid . . 17 21 19Grovt skattebrottSamtliga lagföringsbeslut* 141 242 220 238 197Antal d<strong>om</strong>ar 139 242 220 237 192Fängelse 117 224 182 202 156Villkorlig d<strong>om</strong> 21 14 30 25 26Böter - - - - 1Andel fängelse av d<strong>om</strong>ar 84% 93% 83% 85% 81%Gen<strong>om</strong>snittlig tid 17 20 19 19 19Försvårande av skattekontrollSamtliga lagföringsbeslut* 70 77 77 103 119Antal d<strong>om</strong>ar 32 31 31 38 42Fängelse 11 8 4 4 3Villkorlig d<strong>om</strong> 11 15 18 22 22Böter 10 8 9 11 16Andel fängelse av d<strong>om</strong>ar 34% 26% 13% 11% 7%Gen<strong>om</strong>snittlig tid 9 13 5 2 7*Summa d<strong>om</strong>ar, godkända strafföreläggande och åtalsunderlåtelser. ** brottsrubriceringen ”Grovt bokföringsbrott” infördes år 2005.Källa: Brottsförebyggande rådet2815Lagföringsstatistiken för 2009 finns inte tillgänglig förrän <strong>den</strong> 31 maj 2010.
Förändring 2007-20093.6. Konkurser och näringsförbudAntalet företagskonkurser har ökat de senaste åren, setabell 8. I början av 2009 infördes en lag <strong>om</strong> anståndmed inbetalning av skatt i vissa fall till följd av att kreditmarkna<strong>den</strong>inte fungerade normalt. Syftet med <strong>den</strong>naextraordinära åtgärd var att i möjligaste mån hjälpa företags<strong>om</strong> på grund av bristfälligt fungerande långivninghar svårt att hantera uppk<strong>om</strong>na likviditetsproblem ochatt förhindra att dessa sprider sig gen<strong>om</strong> att betalningarnatill underleverantörer senareläggs. 16När det gäller privatpersoner minskar konkurserna relativtstadigt.Tabell 8. Antal konkurser2007 2008 2009Företag 5 791 6 298 7 638Privatpersoner 361 304 254Totalt 6 152 6 602 7 892Källa:TillväxtverketBeträffande näringsförbud har det skett en ökningunder <strong>den</strong> senaste treårsperio<strong>den</strong>. Siffran avser pågåen<strong>den</strong>äringsförbud vid utgången av respektive år.Tabell 9. Antal näringsförbud2007 2008 2009Näringsförbud 877 949 998Källa: Kronofogdemyndigheten16Prop. 2008/09:113 s. 8.29
Förändring 2007-20093.7. Finansinspektionens arbetemot marknadsmissbrukMarknadsmissbrukslagen trädde ikraft hösten 2005.Lagen anger bland annat att handelsplatser och finansiellainstitut ska anmäla misstanke <strong>om</strong> marknadsmissbruksbrott,sås<strong>om</strong> misstänkt insiderbrott eller otillbörligmarknadspåverkan, till Finansinspektionen.Antalet anmälningar <strong>om</strong> misstänkt insiderbrott harökat sedan lagen trädde ikraft 2005, med en topp under2007. En förklaring till utvecklingen kan vara att deanmälningspliktiga instituten fram till 2007 byggde upprutiner och system för att rapportera misstänkt handel,för att under de nästföljande åren mer kritiskt granskavad s<strong>om</strong> anmäls.Anmälningarna <strong>om</strong> misstänkt otillbörlig marknadspåverkanhar haft en annan utveckling. Antalet anmälningarökade fram till och med 2008 för att sedan minskaunder 2009. Anledningen är troligtvis <strong>den</strong> kraftiganedgång s<strong>om</strong> drabbade aktiemarkna<strong>den</strong> under perio<strong>den</strong>från september till och med december 2008. Under <strong>den</strong>naturbulenta period steg antalet anmälningar kraftigt.Bortsett från <strong>den</strong>na period har antalet anmälningar ökattämligen linjärt. Detta kan bero på införandet av nyarutiner och system hos de anmälningspliktiga institutenvilket har ökat möjligheterna att upptäcka otillbörligmarknadspåverkan. En annan förklaring är att NasdaqOMX Stockholm under 2008 ändrade sina börspostertill att endast <strong>om</strong>fatta en aktie. Detta ledde under enperiod till en ökad mängd anmälningar, men <strong>den</strong>na typav anmälningar har nu avtagit.Tabell 10. Anmälningar och utredningar s<strong>om</strong> Finansinspektionen har skickat till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>172005 2006 2007 2008 2009Misstänkt insiderbrott 30 60 129 110 97Misstänkt otillbörlig marknadspåverkan 9 33 60 190 160Misstänkt obehörigt röjande av insiderinformation 2 2 2 4 1Misstänkt utebliven rapportering - 4 0 0 2Källa: Finansinspektionen3017Finansinspektionen tar emot anmälningar <strong>om</strong> misstänkt insiderbrott, otillbörlig marknadspåverkan och obehörigt röjande av insiderinformation från värdepappersinstitut, kreditinstitut och börser s<strong>om</strong>därefter skickas vidare till åklagare på <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>. Finansinspektionen startar även egna utredningar s<strong>om</strong> kan initieras av tips från allmänheten. Om Finansinspektionen i utredningen k<strong>om</strong>merfram till att det finns anledning att anta brott skickar Finansinspektionen utredningen vidare till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>.
31 •
• 32
33 •<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>Box 820 • 101 36 StockholmTel vx 08-762 00 00GRAFISK FORMGIVNINGNimbus C<strong>om</strong>munication ABPAPPER240 g Munken Lynx (<strong>om</strong>slag)150 g Munken Lynx (inlaga)TRYCKAB Danagårds Grafiska, maj 2010
Myndigheterna s<strong>om</strong> ingår i EkoRådet