Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
230DEL 4 – NÅGRA SAKFRÅGORTREDJE SPÅRET ELLER KUNGSHOLMENBANAN?Mot slutet av 1980-talet ökade <strong>Stockholm</strong>sregionensbefolkningstillväxt åter. Regionplanekontoret tog framSkiss 85 med en snabbare befolkningstillväxt <strong>och</strong> ettlängre tidsperspektiv än i de senaste regionplanerna. SJpåbörjade 1988 en förstudie om alternativa spårdragningargenom centrala <strong>Stockholm</strong> som presenteradesåret därpå. Huvudalternativet var ett tredje spår mellanCentralen <strong>och</strong> Södra station, samt två nya spår på en nyÅrstabro vid sidan om den befintliga. Förslaget, sominnebar en ny tunnel bredvid den befintliga under detHessensteinska huset på Riddarholmen, skulle medföraviss inverkan på den kulturhistoriska miljön. Ett annatalternativ var en ny spårtunnel Tomteboda-Centralen-Älvsjö i olika sträckningar genom innerstaden.<strong>Stockholm</strong>s stad ville ha en spårtunnel men var inteberedd att skjuta till mer pengar än nödvändigt <strong>och</strong>accepterade därför även ytalternativet. Regionplane<strong>och</strong>trafiknämnden förespråkade däremot i enlighetmed kontorets förslag ett alternativ med en pendeltågstunnelÄlvsjö-Liljeholmen-Fridhemsplan-Karlberg, denså kallade Kungsholmenbanan. Vi ansåg att ett tredjespår förbi Riddarholmen borde undvikas av kulturhistoriska<strong>och</strong> stadsbildsmässiga skäl. Tanken bakom dettaalternativ var att samtidigt som man åstadkommer enstörre kapacitetsförstärkning minska trycket på City.De nya stationerna i Liljeholmen <strong>och</strong> Fridhemsplanskulle sprida tillväxten till nya områden väster om City.En del av pendeltågstrafiken skulle dock även framövertrafikera Centralen. SJ ansåg dock att uppdelningen avpendeltågstrafiken var olycklig <strong>och</strong> att all pendeltågstrafikunder överskådlig tid måste passera City.NY SPÅRTRAFIKRegionplane- <strong>och</strong> trafikkontoret <strong>och</strong> AB StorstockholmsLokaltrafik gjorde 1989 i utredningen Ny spårtrafik2 en studie av förutsättningarna för alternativetmellan Älvsjö <strong>och</strong> Karlberg via Kungsholmen. Anläggningskostnadenberäknades bli betydligt högre än förTredje spåret. Däremot skulle den ge restidsvinster <strong>och</strong>minska koncentrationen till Centralen. I samrådsförslagettill Regionplan 1990 föreslogs därför att den såkallade Kungsholmenbanan borde byggas. Vid remissbehandlingenav regionplaneförslaget prioriterades docken breddning i nuvarande läge av såväl Banverket somSJ. Även om <strong>Stockholm</strong>s stad var tveksam till det tredjespåret gav remissbehandlingen inget starkt stöd för attgå vidare med Kungsholmenbanan som huvudalternativ.I mars 1990 utsåg regeringen Bengt Dennis till statligförhandlingsman. I samband med Dennisförhandlingarnalyftes kapacitetsförstärkningen i Getingmidjan in ipaketet. I överenskommelsen sades att objektet heltskulle finansieras med statliga medel. Ytalternativetansågs vara bäst från kollektivtrafiksynpunkt, medanmiljö-, stadsbilds- <strong>och</strong> kulturhistoriska skäl talade för entunnel. Vilket alternativ som staten skulle välja var ännuoklart, men det gjordes klart att regionen inte skulleskjuta till pengar för att få en tunnel.Stadsbyggnadskontoret remitterade i december 1991förslag till detaljplaner för utbyggnaden av det Tredjespåret förbi Riddarholmen samt två nya spår mellanSödra station <strong>och</strong> Årsta i enlighet med Dennisöverenskommelsen.Regionplane- <strong>och</strong> trafiknämnden konstateradenu att vid en sammanvägning av olika motståendeintressen borde detaljplaneförslagen tillstyrkas.TREDJE SPÅRET OCH KUNGSHOLMENBANAN?I Regionplan 1991 redovisades därför på kort sikt en utbyggnadav det så kallade Tredje spåret <strong>och</strong> på längresikt Kungsholmenbanan.Regeringen beslöt i oktober 1992 att <strong>Stockholm</strong>s stadskulle redovisa hur kommunen i sin planering enligtPBL för stambanans breddning avsåg att tillgodose intressensom rörde hushållningen med naturresurser. Vi-