Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TRAFIKFRÅGORNA203bilavgifter, men för att det ska vara möjligt att införa avgiftermåste det också finnas en bred majoritet för detta<strong>och</strong> en sådan majoritet har saknats. Det måste också finnasacceptans bland trafikanterna, vilket förutsätter attalternativ finns.Ett annat styrmedel är parkeringspolitiken, det villsäga att reglera utbudet <strong>och</strong> prissättningen på parkering.Det finns studier som visar att enbart en effektivareförmånsbeskattning av fri parkering på arbetsplatsen,skulle minska trängseln i samma storleksordning somträngselavgifter 3 . Ett ytterligare sätt att styra biltrafikenär genom trafikinformatik, det vill säga genom att medtrafiksignaler <strong>och</strong> information till trafikanterna effektiviserautnyttjandet av gatuutrymmet.Ökade kollektivtrafikandelar måste bygga på en helhetssynpå trafiksystemet <strong>och</strong> på en kombination avmånga olika åtgärder. I RUFS 2001 ingår en mycket storutbyggnad av kollektivtrafiken, främst genom ny spårtrafik.Den leder till att kollektivtrafikens konkurrenskraftgentemot bilen kraftigt förbättras, men höjer intekollektivtrafikens marknadsandel, eftersom den ekonomiskatillväxten samtidigt ger fler <strong>och</strong> fler möjlighetbåde att skaffa bil <strong>och</strong> att också använda den.Frågan är om det kommer att finnas ekonomiskt utrymmeför att både finansiera investeringarna <strong>och</strong> föratt också driva trafiken? Och även om så sker, kommeren så omfattande utbyggnad att hinna genomföras på30 år med de långa planerings- <strong>och</strong> utbyggnadstider somnumera råder?En mer omfattande utbyggnad av kollektivtrafik änden som redan ingår i RUFS leder inte automatiskt tillen i motsvarande grad högre kollektivtrafikandel, utantill att alltfler tåg, spårvagnar <strong>och</strong> bussar går halvtomma.Kostnadseffektiviteten sjunker alltså. Vi trorinte att det skulle gå att skapa ett ekonomiskt utrymmeför en mer omfattande kollektivtrafiksatsning än densom redan ingår i RUFS.ALLT MINDRE PENGAR TILL INFRASTRUKTURDe ekonomiska resurserna för att bygga trafikleder varsom störst under 1960-talet. Under första hälften av1960-talet erhöll <strong>Stockholm</strong>sregionen en dryg tredjedelav de totala statsbidragen för vägbyggande. Under senaredelen av 1960-talet minskade bidragen till vägarmen detta kompenserades under en tid av stora bidragtill byggande av tunnelbanor. Från omkring 1970 sjönkanslagen till byggande av vägar i landet, <strong>och</strong> under senaredelen av 1970-talet sjönk <strong>Stockholm</strong>sregionens andeltotalt sett även om tunnelbanorna inräknades 4 . Deminskade anslagen kunde under 1970-talet motiverasmed att <strong>Stockholm</strong>sregionens befolkningstillväxt stannadeav. Under 1970-talet ökade regionens befolkningmed endast 50 000 invånare, mindre än en fjärdedel avökningen under 1960-talet.Under 1980- <strong>och</strong> 1990-talen ökade regionens befolkningstillväxtigen, men utan att anslagen till infrastrukturökade. Under 1980-talet ökade befolkningen med110 000 invånare <strong>och</strong> under 1990-talet med 180 000.På grund av regionalpolitiska hänsyn prioriterades istället utbyggnad av infrastruktur i andra delar av landet.Under slutet av 1990-talet hade <strong>Stockholm</strong>sregionensandel av de statliga utgifterna för drift, underhåll<strong>och</strong> byggande av infrastruktur med mera sjunkit tillfemton procent. I <strong>Stockholm</strong>sregionen står staten numeraför drygt en fjärdedel av kostnaderna för det regionalatrafiksystemet, medan kommuner <strong>och</strong> landstingstår för nästan tre fjärdedelar. I landet i övrigt är förhållandetdet omvända. Invånarna i <strong>Stockholm</strong>sregionensvarar själva genom kommunalskatt <strong>och</strong> landstingsskattför huvuddelen av de offentliga kostnaderna för kommunikationer.Det beror på den förda regionalpolitiken<strong>och</strong> på att stockholmarna använder kollektivtrafik i såhög grad.De stora kapacitetsförstärkningarna på vägsidan mellanregionens norra <strong>och</strong> södra delar – det så kallade Salt-