Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
Stockholm - SLL Tillväxt, miljö och regionplanering (TMR ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
130DEL 3 – FORMERNAEKONOMISKA KONSEKVENSANALYSERSom en inledning till arbetet att ta fram metoder förekonomisk konsekvensanalys av regionplaneförslagenlät kontoret under 1999 konsulterna Björn Hårsman,Inregia AB <strong>och</strong> Ulf Strömquist, Temaplan AB, ta framen promemoria, där innebörden av konsekvensbedömningarpå det ekonomiska området diskuterades 9<strong>och</strong> olika svårigheter lyftes fram. Dessa grundläggandeproblem är relevanta för alla som ska göra konsekvensbedömningar,ekonomiska, miljömässiga eller sociala,men glöms ofta bort. Konsultrapporten mynnade ut inågra alternativa eller kompletterande ansatser.Till att börja med slog konsulterna fast att målet internationellkonkurrenskraft handlar om ekonomisktillväxt, det vill säga hög produktivitet <strong>och</strong> hög sysselsättning.För att kunna beräkna effekter av ett regionplaneförslagpå tillväxten behöver man enligt konsulternaförst beräkna hur utvecklingen skulle bli utanregionplan, ett så kallat nollalternativ. Även utan regionplankan regionala aktörer förväntas investera i byggnader<strong>och</strong> anläggningar, men hur ska ett sådant alternativutformas?Men det som konsulterna lyfte fram särskilt var betydelsenav olika typer av osäkerheter i planeringen. Detfinns åtminstone tre olika källor till osäkerhet. Osäkerhetom utvecklingen i omvärlden kan kallas omvärldsgenereradosäkerhet. Det kan handla om den ekonomiskautvecklingen i Europa eller om hur den nationellaregionalpolitiken förändras. Utvecklingen i regionen äromgärdad av självgenererad osäkerhet. Hur sannolikt ärdet till exempel att olika utbyggnader (kommunikationer<strong>och</strong> bebyggelse) faktiskt kommer till stånd. Tilldetta kommer den osäkerhet som beror på kunskapsbristom hur olika utvecklingsförlopp påverkar regionens internationellakonkurrenskraft.De två konsultföretagen som bedömde de två strukturalternativeni Regionplan 2000 tillsammans medkonsultföretaget SMG kunde konstatera att de flestafaktorer som främjar ekonomisk tillväxt inte påverkasav regionplanen. Viktigare än fysiska strukturer är de institutionella;innovationsförmåga, anpassningsförmåga,spelregler <strong>och</strong> incitament. I jämförelse med dettavar alltså den fysiska strukturen av mer marginell betydelseför den internationella konkurrenskraften.De faktorer som kom att bedömas var investeringsvolymerna,tillgängligheten mellan arbetsplatser samttillgängligheten mellan bostäder <strong>och</strong> arbetsplatser.Tillgänglighetsmåtten uttrycker företagens kontaktmöjligheter<strong>och</strong> tillgång till arbetskraft samt invånarnasmöjligheter att byta arbete utan att byta bostad. En högtillgänglighet mellan arbetsplatser påverkar regionensinnovationsförmåga positivt <strong>och</strong> en hög tillgänglighetmellan bostäder <strong>och</strong> arbetsplatser påverkar regionensanpassningsförmåga positivt. Analysen visade att alternativK sammantaget sannolikt påverkade regionensekonomiska tillväxt <strong>och</strong> internationella konkurrenskraftmer positivt än alternativ P. Effekterna av bilavgifterredovisades särskilt <strong>och</strong> visade att tillgänglighetenskulle öka ytterligare om sådana infördes.EN SAMLAD BEDÖMNINGI januari <strong>och</strong> februari 2000 genomfördes tre seminariermed det övergripande syftet att identifiera de strategisktsociala, ekonomiska <strong>och</strong> miljömässiga frågorna som varplaneringsrelevanta <strong>och</strong> som kunde utgöra grund för ensamlad konsekvensbedömning av regionplanen 10 .Miljöaspekter som bedömdes särskilt relevanta attbehandla i regionplaneprocessen gällde grönstrukturen,transportarbetet <strong>och</strong> energisystemen. Sociala aspektergällde tillgänglighet till arbete, utbildning, service <strong>och</strong>grönområden samt goda bostadsförhållanden <strong>och</strong> godfolkhälsa. Strategiska ekonomiska aspekter gällde godaförutsättningar för högre utbildning <strong>och</strong> forskning,goda kontaktmöjligheter mellan företagen samt godamöjligheter till internationella kontakter.