mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Flyktingvärldens habitusDe goda exemplenNär det talas om <strong>asyl</strong>sökande, vare sig det rör sig om forskning, politik eller medialabilder, är det den mörka sidan <strong>och</strong> problemen som dryftas. Vilka är svårigheterna,hindren, problemen? Till största del ägnar sig också denna rapport åt attbeskriva det som inte fungerar <strong>och</strong> citera dem som inte mår bra. På något sätt ärman som forskare också inställd på skildringar av besvär, <strong>hopp</strong>löshet <strong>och</strong> elände.Den bild som materialet ger är emellertid inte alldeles entydig. Det finns undantag.Det finns de som mår bra <strong>och</strong> som går genom hela <strong>asyl</strong>processen starka<strong>och</strong> med hälsan i behåll. I djupintervjuerna är det framför allt en ung man frånAfghanistan som ger en positiv bild av livet som <strong>asyl</strong>sökande. Han kom till Sverigepå sitt 18:e levnadsår, släpptes av i Stockholm <strong>och</strong> visste då i stort sett ingentingom det land han hamnat i. Han anlände i augusti <strong>och</strong> upplevde Sverigesom mörkt <strong>och</strong> kallt. Efter några turer placerades han vid förläggningen i Gimo,där han fann vänner <strong>och</strong> landsmän i samma situation som han själv. Här börjadehan läsa svenska <strong>och</strong> försökte lära känna omgivningen. Han blev ombeddatt klippa håret på sina vänner, <strong>och</strong> upptäckte snart att han hade talang för frisöryrket.När Gimo förläggning lades ned splittrades gruppen med vänner, <strong>och</strong>flyttbussarna skulle gå norrut. Då beslöt han sig tillsammans med en kompis föratt försöka hitta ett eget boende <strong>och</strong> stanna i Uppsala. När jag träffar honom ärhan 21 år gammal <strong>och</strong> har precis fått permanent uppehållstillstånd. Det påverkarnaturligtvis både berättelsen om det förflutna <strong>och</strong> synen på framtiden, men hanpåstår sig ha mått bra under hela <strong>asyl</strong>tiden. Hans strategi har varit att hela tidense framåt, att hålla fast vid tron på en ljus framtid <strong>och</strong> på sin egen förmåga attta sig fram i livet. Nu hyrde han <strong>och</strong> hans kamrat ett rum i en lägenhet hos ettsvenskt par. Han hade lyckats ordna arbete, han var i färd med att ta körkort <strong>och</strong>han planerade för framtida studier <strong>och</strong> var fortfarande inriktad på att bli frisör.Intervjun skilde sig från de andra genom avsaknaden av bitterhet <strong>och</strong> oro <strong>och</strong>den ljusa syn på livet <strong>och</strong> tillvaron som han förmedlade. Men det finns fler ”godaexempel” bland de <strong>asyl</strong>sökande i den meningen att de inte har brutits ned vare sigav erfarenheter före flykten eller av väntetiden i Sverige. Det kan finnas anledningatt fråga sig vad som förenar dem som säger sig vara friska <strong>och</strong> starka under <strong>asyl</strong>tiden.Vad skiljer deras mottagande från de människor som bryts ned fysiskt <strong>och</strong>psykiskt i den tärande ovisshet som väntan på <strong>asyl</strong> i regel innebär?Tiden i Sverige innebär inte bara erfarenheten av att vänta på besked i sitt<strong>asyl</strong>ärende eller ett liv i skuggan av det förflutna. Det innebär också mötet meden främmande social <strong>och</strong> kulturell miljö, ett nytt språk, ett nytt klimat <strong>och</strong> nyakulturella koder. Hälsan hos varje enskild individ är naturligtvis beroende av vadMELLAN HOPP OCH FÖRTVIVLAN | 79