mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
mellan hopp och förtvivlan Erfarenheter och strategier i väntan på asyl
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tidigare skolupplevelser var varierade; ett par barn uppger att undervisningeni hemlandet var lätt <strong>och</strong> skolan rolig. Andra beskriver en skolvardag präglad avtristess eller stränga lärare. ”Lärarna brydde sig inte om mig” säger en pojke frånIran. Rasterna var svårast; lärarna skrek <strong>och</strong> eleverna fick stå på ett ben en långstund utanför skoldörren.När barnen nu stod i begrepp att introduceras i den svenska skolan påpekadeflera av dem att svenska språket var särskilt viktigt att lära sig. Förväntningarnatycks generellt sett vara mycket höga <strong>och</strong> positiva – genom skolan öppnas möjligheteratt göra framtiden till sin. ”Skolan här känns bra. Jag vill lära mig allt, allauppgifter jag får. Det är viktigt att kunna lärarens namn <strong>och</strong> vad som ska <strong>och</strong> inteska göras här” säger en flicka född -98 från Bangladesh. En pojke från Bosnienvill lära sig ”allting som finns i hela världen, ju mer desto bättre”. ”Att jag blirbättre så jag kan få ett viktigt jobb typ som man tjänar bra på <strong>och</strong> som är roligt”,svarar en flicka född -90 från Equador. En pojke från Syrien vill lära sig rita merså att han kan bli något inom det i framtiden.Enligt en intervjuundersökning med skolsköterskor om <strong>asyl</strong>sökande skolbarnshälsa, identifierades två bemästrings<strong>strategier</strong> hos barn: Antingen koncentrerarde sig mycket hårt på studierna <strong>och</strong> presterar bra, eller också uppträder de somvuxna, slutar leka <strong>och</strong> tar oproportionerligt stort ansvar (Shahnavaz, S & Ekblad,S 2002). Det vore av stort intresse att forska mer kring hur de <strong>asyl</strong>sökande barnensförväntningar förvaltas av skolan, hur de tas emot <strong>och</strong> hur de själva hanterar<strong>och</strong> upplever pedagogik, kamratrelationer <strong>och</strong> lärande.När skolan fungerar som en katalysator för drömmar <strong>och</strong> framtidsplaner,är den också identitetsskapande. Dessutom kan den fungera som ett andrumnär den övriga tillvaron präglas av ovisshet <strong>och</strong> väntan (jfr Hadodo & Åkerlund2004:21). En väl fungerande skola innebär trygghetsskapande rutiner <strong>och</strong> meningsfullaktivitet i vardagen. För många <strong>asyl</strong>sökande barn är det den enda arenanför att möta både jämnåriga barn <strong>och</strong> utomstående vuxna. För ensamkommande<strong>asyl</strong>sökande barn <strong>och</strong> ungdomar har skolan visat sig utgöra tryggheten i tillvaron(de Jong 2004). I en ny avhandling om <strong>asyl</strong>existensen villkor <strong>och</strong> barns meningsskapande,pekar Åsa Löwén på att <strong>asyl</strong>sökande barn främst finner trygghet genomrelationer (Löwén 2006:132). Ett givande <strong>och</strong> trygghetsskapande möte medutomstående vuxna <strong>och</strong> barn förutsätter emellertid att skolpersonalen har en förståelseför <strong>och</strong> inblick i de <strong>asyl</strong>sökande barnens specifika situation <strong>och</strong> i de villkorde lever under. En tid präglad av globalisering <strong>och</strong> kulturell komplexitet uppresernya dilemman. Hur förhåller man sig till de barn som kanske inte får stanna?Maria Appelqvist fann i delar av sin studie av mottagandesystemet tecken påbristande insikt om <strong>asyl</strong>tidens <strong>och</strong> temporalitetens villkor <strong>och</strong> statusskillnader<strong>mellan</strong> barn med uppehållstillstånd <strong>och</strong> <strong>asyl</strong>sökande barn (Appelqvist 2005 a).I enkätintervjuerna svarar en pojke ”fröken i skolan” <strong>och</strong> en flicka svarar ”någ-MELLAN HOPP OCH FÖRTVIVLAN | 63