Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
Rapport om den ekonomiska brottsligheten - Ekobrottsmyndigheten
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1<strong>Rapport</strong><strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>2007<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>Box 820 . 101 36 StockholmTel vx 08-762 00 00www.ekobrottsmyndigheten.seGRAFISK FORMGIVNINGSynk K<strong>om</strong>munikation, StockholmTRYCKElanders 2007
23iNNEHÅLLSFÖRTECKNING4Förord40 4. Myndighetssamverkan in<strong>om</strong> ramen för förordningen6 1. Inledning7 Samverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet9 På vilket sätt kan <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> skadaviktiga samhälls<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>9 Inledning9 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet hotar sysselsättningen9 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet försämrar förutsättningarna för företagande10 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet försämrar produktiviteten11 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet leder till skattebortfall11 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet hotar de finansiella marknaderna12 <strong>Rapport</strong>ens huvudsakliga inriktning14 2. Hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> har förändrats 2004 – 200615 Brottsutvecklingen på ekobrotts<strong>om</strong>rådet15 Statistiska uppgifter <strong>om</strong> brottsutvecklingen21 Kunskaperna <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong>s struktur har ökat22 Aktörstyper, organisationsgrad och internationalisering24 Exempel på ekon<strong>om</strong>isk brottslighet i några olika branscher26 3. Nya angreppssätt mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet har utvecklats 2004 – 200627 Ny och ändrad lagstiftning förbättrar förutsättningarnaför brottsbekämpningen27 Viktigare förändringar i lagstiftningen30 Kort analys av ny eller ändrad lagstiftning41 Organisation och arbetsformer42 Ekorådet43 Livsmedelsprojektet44 Penningtvättrapporten45 De regionala samverkansorganen46 Projektsamverkan47 Modeller för samarbete48 5. Förslag till inriktning av myndighetssamverkan mot<strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> 2008 – 201049 Inledning50 Grov organiserad brottslighet, penningtvätt och förverkande av brottsUTbyte50 Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> utgör ett led i annan organiserad brottslighet52 Penningtvätt53 Spårande och återförande av vinning av brott54 Expanderande svart ekon<strong>om</strong>i och brottslighet s<strong>om</strong> hotar skattebasen56 Brottslighet s<strong>om</strong> hotar finansmarknaderna59 en nationell samordning av ekobrottsbekämpningen60 Bilaga60 Myndigheternas representanter i arbetsgruppen31 Operativ samverkan mellan flera myndigheter32 Samverkan vid insatser mot penningtvätt och för förverkande av brottsutbyten34 Samordnade brottsförebyggande projekt35 Forskning in<strong>om</strong> ekobrotts<strong>om</strong>rådet37 Övrig samverkan
45FörordDen ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> utgör ett allvarligt samhällsproblem. Brottsligheten skapar orättvisormellan enskilda och mellan företag. Eko<strong>brottsligheten</strong> försämrar förutsättningarna för företagandetgen<strong>om</strong> att oseriösa företag snedvrider konkurrensen. Brottsligheten leder också till försämrad produktivitetoch till ett stort skattebortfall. Om <strong>den</strong> finansiella sektorn skulle drabbas av utbreddekon<strong>om</strong>isk brottslighet kan det leda till att förtroendet för de finansiella marknaderna minskar,vilket påverkar kapitalplaceringar och ytterst det samlade börsvärdet.Att skydda enskilda, näringslivet och det allmänna mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet är därför en viktigsamhällsuppgift. Regeringen har gett de myndigheter s<strong>om</strong> på olika sätt arbetar med att förebyggaoch bekämpa ekon<strong>om</strong>isk brottslighet i uppdrag att samverka i kampen mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.Samverkan innefattar också k<strong>om</strong>muner, näringsliv och olika organisationer.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> är <strong>den</strong> myndighet s<strong>om</strong> har ett särskilt ansvar för frågor <strong>om</strong> samordning ochandra åtgärder mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> skall vart tredje år utarbetaen rapport till regeringen <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. Syftet med rapporten är att ge regeringoch riksdag underlag för åtgärder mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.Den rapport s<strong>om</strong> nu föreligger innehåller en redogörelse för hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> harförändrats under de tre senaste åren och vilka åtgärder s<strong>om</strong> myndigheterna har vidtagit för att samordnasitt arbete mot <strong>brottsligheten</strong>. <strong>Rapport</strong>en innehåller också förslag på hur ekobrottsbekämpningenoch myndighetssamverkan mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> bör inriktas under de tre k<strong>om</strong>mandeåren.<strong>Rapport</strong>en har utarbetats in<strong>om</strong> <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> i samverkan med en arbetsgrupp med företrädareför Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Tullverket, Brottsförebyggande rådet, Finansinspektionen,Skatteverket, Kronofog<strong>den</strong> och Bolagsverket.<strong>Rapport</strong>en har därefter <strong>den</strong> 27 april 2007 behandlats i Ekorådet, s<strong>om</strong> består av verkscheferna för deberörda myndigheterna. Från och med <strong>den</strong> 15 mars 2007 ingår även generaldirektören för Lotteriinspektioneni Ekorådet. Synpunkter från verkscheferna har beaktats och inarbetats i rapporten.Statsmakterna förväntas in<strong>om</strong> en nära framtid ta ställning till frågor <strong>om</strong> <strong>den</strong> framtida organisationenför ekobrottsbekämpningen, inklusive Ekorådets roll, uppgifter och sammansättning. De övervägan<strong>den</strong>och förslag s<strong>om</strong> redovisas i <strong>den</strong>na rapport kan därför k<strong>om</strong>ma att handläggas i förändrade strukturer.Gudrun Antemargeneraldirektör
671. InledningAtt förebygga och bekämpa ekon<strong>om</strong>isk brottslighet kräver nationell samordning ochsamverkan mellan en rad myndigheter. Regeringen har i en särskild förordning meddelatföreskrifter <strong>om</strong> samverkan mellan myndigheter för att förebygga och bekämpa ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet (1997:899). Syftet är att effektivisera kampen mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>gen<strong>om</strong> informationsutbyte, överläggning och samordning mellan berörda statligamyndigheter.På central nivå har regeringen inrättat ett samverkansorgan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet,Ekorådet. Till Ekorådets uppgifter hör bl.a. att följa utvecklingen av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>, att tidigt uppmärksamma nya inslag i <strong>brottsligheten</strong> samt att vara forumför överläggningar <strong>om</strong> informationsutbyte och utvecklingsarbete. Rådet skall också tainitiativ till myndighetsgemensamma aktioner för att förebygga och bekämpa ekobrottsamt analysera och utvärdera insatserna.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> svarar enligt sin instruktion för samordning och andra åtgärdermot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. Myndigheten skall också vart tredje år lämna enrapport till regeringen <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. <strong>Rapport</strong>en skall innehålla enredogörelse för hur <strong>brottsligheten</strong> har förändrats och vilka åtgärder s<strong>om</strong> har vidtagits på<strong>om</strong>rådet in<strong>om</strong> ramen för myndighetssamverkan. I rapporten skall också lämnas förslagpå hur ekobrottsbekämpningen och myndighetssamverkan mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>bör inriktas de tre därefter k<strong>om</strong>mande åren. <strong>Rapport</strong>en skall beredas i Ekorådetinnan <strong>den</strong> överlämnas till regeringen.Samverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighetDen ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>s karaktär är sådan att<strong>den</strong> kräver insatser på många olika <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>. Brottslighetensstruktur innebär att flera slag av kriminalpolitiskaåtgärder måste sättas in. Kort kan det beskrivass<strong>om</strong> att rätt åtgärder måste sättas in på rätt <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>.Det innebär att flera olika myndigheter, organisationeroch andra behöver samverka i kampen mot <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.Lagstiftningen bildar ramen för samhällets bekämpningav <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. En modernoch ändamålsenlig lagstiftning underlättar arbetetmed att förebygga, upptäcka, utreda och lagföraekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Lagstiftaren anger ocksågränserna mellan det lagliga och illegala förfarandetför näringslivet och enskilda.Det brottsförebyggande arbetet är ett nödvändigt inslagi målsättningen för att minska <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>. Alla s<strong>om</strong> arbetar mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet vet att det inte går att ”utreda och lagförabort” <strong>brottsligheten</strong>. Med rätt inriktning och precisionkan brottsförebyggande insatser dessut<strong>om</strong> varamycket kostnadseffektiva. Samverkan är ett nyckelordi nästan allt brottsförebyggande arbete. Samarbetetsker inte bara mellan samverkande myndigheter utanmåste i hög grad också innefatta näringslivets organisationerför att det brottsförebyggande arbetet skall blieffektivt.
12 13<strong>Rapport</strong>ens huvudsakliga inriktningSyftet med <strong>den</strong>na rapport är att belysa brottsutvecklingenoch nya metoder för brottsbekämpningen samtatt ge regeringen underlag för beslut <strong>om</strong> inriktningenav ekobrottsbekämpningen under de närmast följandeåren och beslut s<strong>om</strong> syftar till att stärka ochutveckla <strong>den</strong> nationella samordningen av ekobrottsbekämpningen.<strong>Rapport</strong>en är indelad i fyra huvudavsnitt och innehålleren redogörelse för hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>har förändrats under åren 2004 – 2006,en redogörelse för de nya angreppssätt s<strong>om</strong> harutvecklats i brottsbekämpningen 2004 – 2006,en beskrivning av de åtgärder s<strong>om</strong> under sammatid vidtagits in<strong>om</strong> ramen för <strong>den</strong> myndighetssamverkans<strong>om</strong> anges i förordningen <strong>om</strong>myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighetsamtförslag på hur ekobrottsbekämpningen ochmyndighetssamverkan mot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> skall inriktas under åren2008 – 2010.<strong>Rapport</strong>en är begränsad till <strong>om</strong>rådet för myndighetssamverkan.I årsredovisningarna från de myndigheters<strong>om</strong> ingår i Ekorådet finns närmare beskrivningar avvad s<strong>om</strong> har gjorts och vad s<strong>om</strong> görs in<strong>om</strong> respektivemyndighet i fråga <strong>om</strong> insatser mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Myndigheterna har också i varierande <strong>om</strong>fattningtagit upp frågor <strong>om</strong> k<strong>om</strong>mande inriktning ochresursbehov i sina budgetunderlag. Flera myndigheterdokumenterar därutöver sina bedömningar <strong>om</strong> <strong>den</strong>framtida utvecklingen och inriktningen av resursinsatsernai särskilda rapporter. S<strong>om</strong> exempel kan nämnasatt Skatteverket årligen presenterar rapporter s<strong>om</strong>beskriver skatte<strong>brottsligheten</strong> ur olika aspekter, att<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> sedan 2005 tar fram en årlig<strong>om</strong>världs- och hotbildsanalys och att Rikskriminalpolisentar fram en problembild vart tredje år.Treårsrapporten har ett annat syfte och skall beskrivabrottsutvecklingen och nationell samverkan på ekobrotts<strong>om</strong>rådetpå det sätt s<strong>om</strong> anges i regeringensförordning. Sammansättningen av Ekorådet belyservilka myndigheter s<strong>om</strong> har olika roller i detta arbete.Förut<strong>om</strong> <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Åklagarmyndighetenoch Rikspolisstyrelsen är Brottsförebygganderådet, Skatteverket, Tullverket, Finansinspektionen,Kronofogdemyndigheten, Bolagsverket och Lotteriinspektionenrepresenterade i Ekorådet.På regional nivå finns myndighetssamverkan in<strong>om</strong>länens SAMEB-grupper. De skall utöva de uppgifters<strong>om</strong> Ekorådet har på central nivå. I SAMEB-gruppernaingår landshövdingen och statliga myndighetsföreträdareoch i vissa fall också företrädare för k<strong>om</strong>muner,näringsliv och organisationer.Inför arbetet med <strong>den</strong>na rapport inbjöd <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>representanter för de centrala myndigheters<strong>om</strong> ingår i Ekorådet att lämna synpunkter påinnehållet i rapporten. Varje myndighet utsåg därefteren eller två representanter s<strong>om</strong> aktivt har medverkat iarbetet med att ta fram rapporten. En förteckning övergruppens medlemmar finns s<strong>om</strong> bilaga.Den 26 oktober 2006 utfärdade <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,med stöd av 12 § 2 st förordningen (1997:899)<strong>om</strong> myndighetssamverkan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighetoch efter beredning i Ekorådet, allmänna rådmed närmare uppgifter <strong>om</strong> de regionala rapporternasinnehåll och utformning. Dessa allmänna råd har iallt väsentligt samma lydelse s<strong>om</strong> 2004.<strong>Rapport</strong>erna från de regionala samverkansorganenk<strong>om</strong> in till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> under februari2007. Av rapporterna framgår att man i följande länbildat gemensamma samverkansorgan på det sätt s<strong>om</strong>förordningen medger:Östergötlands län och Jönköpings län, medlandshövdingen i Östergötlands län s<strong>om</strong>ordförande. Samverkansorganets rapport ärgemensam för båda länen.Kronobergs län, Kalmar län och Blekinge län,med landshövdingen i Kalmar län s<strong>om</strong>ordförande. I varje län har man upprättat enegen rapport.Dalarnas län och Gävleborgs län, med landshövdingeni Dalarnas län s<strong>om</strong> ordförande.Samverkansorganets rapport är gemensam förbåda länen.Västernorrlands län och Jämtlands län, medlandshövdingen i Västernorrlands län s<strong>om</strong>ordförande. Samverkansorganets rapport ärgemensam för båda länen.Västerbottens län och Norrbottens län, medlandshövdingen i Västerbottens län s<strong>om</strong>ordförande. Samverkansorganets rapport ärgemensam för båda länen.Från Stockholms län, Uppsala län, Södermanlandslän, Gotlands län, Skåne län, Hallands län, VästraGötalands län, Örebro län och Västmanlands län<strong>om</strong>fattar det regionala samverkansorganets rapportdet egna länet. Någon rapport från Värmlands länhar inte ink<strong>om</strong>mit. Enligt uppgift förek<strong>om</strong>mer detingen organiserad samverkan i länet på det sätt s<strong>om</strong>anges i förordningen.De regionala rapporterna har sammanfogats ochfinns tillgängliga hos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>. Samtligaregionala samverkansorgan har fått tillgång tilldetta material.Representanter för samtliga samverkansorgan inbjödstill en konferens <strong>den</strong> 20 mars 2007 där även<strong>den</strong> gemensamma centrala arbetsgruppen deltog.Vid konferensen diskuterades olika gemensammafrågor samtidigt s<strong>om</strong> ett erfarenhetsutbyte ägde rum.Konferensen var ett viktigt led i beredningsarbetetmed rapporten.Denna treårsrapport har behandlats vid ett ordinariesammanträde med Ekorådet <strong>den</strong> 27 april 2007.
1415Brottsutvecklingen på ekobrotts<strong>om</strong>rådet2. Hur <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> harförändrats 2004-2006Antalet anmälda ekon<strong>om</strong>iska brott har inte förändrats på något avgörande sätt underåren 2004 – 2006, förut<strong>om</strong> att ökningstakten i <strong>den</strong> anmälda <strong>brottsligheten</strong> dämpasjämfört med perio<strong>den</strong> 2001 – 2004. Det s.k. mörkertalet är sannolikt mycket stort. Detfinns en samstämmig uppfattning på <strong>den</strong> operativa nivån in<strong>om</strong> myndigheterna att <strong>den</strong>grova eko<strong>brottsligheten</strong> successivt har blivit allt allvarligare och dessut<strong>om</strong> allt svårare attupptäcka, utreda och lagföra. Antalet personer s<strong>om</strong> lagförts för ekon<strong>om</strong>isk brottslighethar ökat avsevärt under senare år.Statistiska uppgifter <strong>om</strong> brottsutvecklingenAntalet anmälda brott ökar någotUppgifter <strong>om</strong> anmälda brott registreras hos polisochåklagarmyndigheterna. Brottsförebyggande rådet(Brå) s<strong>om</strong> svarar för <strong>den</strong> officiella kriminalstatistikenhämtar information från polisens och åklagarmyndigheternassystem för att sedan behandla <strong>den</strong>na informationvidare i sina egna system.I <strong>den</strong>na rapport har det visat sig vara mest ändamålsenligtatt redovisa ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar mmgen<strong>om</strong> att använda <strong>den</strong> gemensamma statistik förÅklagarmyndigheten och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s<strong>om</strong> finns i åklagarväsendets ärendehanteringssystemBrådis och s<strong>om</strong> tagits fram med hjälp av databasenLeonardo. Däremot används Brå:s statistik för att redovisalagföringen av ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Från år 2001 och fram till och med år 2004 ökadeantalet ink<strong>om</strong>na misstankar <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>isk brottslighetstarkt, från 9 490 till 15 107 ink<strong>om</strong>na brottsmisstankareller med nära 60 procent, se diagram 1. Underåren 2004 – 2006 ökade antalet ink<strong>om</strong>na brottsmisstankarfrån 15 107 till 15 533.DIAGRAM 1. Ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar 2001 – 20061600014000120001000080009490 11285 12389 15107 15450 1553360004000200002001 2002 2003 2004 2005 2006Källa: Leonardo
1617Under perio<strong>den</strong> 2004 – 2006 ökade antalet anmäldabrottsmisstankar med endast tre procent. Skatteverketär <strong>den</strong> myndighet s<strong>om</strong> anmäler flest brottsmisstankaravseende ekon<strong>om</strong>isk brottslighet, men ökningstakteni verkets anmälningar är inte lika hög s<strong>om</strong> underföregående treårsperiod. Den näst största ”anmälaren”– konkursförvaltare – har anmält brottsmisstankar påi stort sett samma nivå s<strong>om</strong> tidigare.Det kan finnas flera tänkbara förklaringar till attantalet anmälda brottsmisstankar inte ökar i sammatakt s<strong>om</strong> under föregående treårsperiod. En förklaringkan vara att kontrollresursernas inriktning och <strong>om</strong>fattningdelvis har förändrats. Vidare har effektiviteteni kontrollinsatserna ökat successivt och <strong>den</strong> preventivaeffekten härav kan ha haft betydelse. Sambandetmellan ekon<strong>om</strong>isk brottslighet och olika konjunkturcyklarkan också spela in. Andra förklaringar skullekunna vara att ändringar i lagstiftningen och kriminalpolitiskainsatser faktiskt har lett till en reduktionav ökningstakten i <strong>den</strong> anmälda <strong>brottsligheten</strong>. Ingenav dessa förklaringsmodeller kan dock anses säga någotkonkret <strong>om</strong> hur <strong>brottsligheten</strong> utvecklats under <strong>den</strong>senaste treårsperio<strong>den</strong> efters<strong>om</strong> statistiken över anmäldabrottsmisstankar måste k<strong>om</strong>pletteras medannan information för att man skall få en klar uppfattning<strong>om</strong> brottsutvecklingen. Olika beräkningsmodellerhar tagits fram s<strong>om</strong> bl.a. bygger på uppskattningar<strong>om</strong> <strong>den</strong> s.k. svarta ekon<strong>om</strong>ins <strong>om</strong>fattning iförhållande till BNP eller på <strong>om</strong>fattningen av upp-täckt skattebortfall i samband med skatterevisioner.Skilda beräkningsmodeller ger ofta olika svar på frågan<strong>om</strong> hur stor s<strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>egentligen är. En erfarenhet är att ökade kontrollinsatserfrån t.ex. Skatteverkets sida mot vissa branschervanligtvis leder till att fler brott upptäcks. Slutsatsenblir att mörkertalet avseende <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>sannolikt är mycket stort. En förstärkt forskningskulle kunna ge utökade kunskaper på detta<strong>om</strong>råde.Huvudtyper av brottUnder <strong>den</strong> senaste treårsperio<strong>den</strong> har det skett tydligaförändringar mellan de mest förek<strong>om</strong>mande huvudtypernaav anmälda brott. Mellan 2001 och 2004 nästanfördubblades antalet anmälda skattebrott, medanen viss minskning har skett under 2005 och 2006 (sediagram 2 och tabell 1). Antalet anmälda bokföringsbrotthar däremot hela ti<strong>den</strong> ökat. Bland de mindrefrekventa brottstyperna bör noteras <strong>den</strong> kraftiga ökningenav anmälda brott mot insiderlagen (numeralagen (2005:377) <strong>om</strong> straff för marknadsmissbruk vidhandel med finansiella instrument – ”marknadsmissbrukslagen).Det måste framhållas att de statistiska uppgifternainte ger någon egentlig bild av hur k<strong>om</strong>plex <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> kan vara. Bak<strong>om</strong> brottsrubriceringars<strong>om</strong> t.ex. skattebrott och bokföringsbrott kandölja sig mycket avancerade och k<strong>om</strong>plicerade brottsligaupplägg med många inblandade bolag och personer,där utredningsarbetet blir både långvarigt ochbesvärligt. Å andra sidan kan många brottsmisstankarutredas på ett enkelt sätt med schabloniserade utredningsmetoder.TABELL 1Mer detaljerade uppgifter <strong>om</strong> de anmälda brottsmisstankarnahos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Åklagarmyndighetenfinns i tabell 1 nedan.Antal ink<strong>om</strong>na brottsmisstankar per brott 2003-2006 2003 2004 2005 2006Oredlighet mot borgenär 621 532 478 512Vårdslöshet mot borgenär 76 48 47 40Mannamån mot borgenär 96 77 54 38Bokföringsbrott 5712 6165 6898 6914Skattebrott avseende mervärdesskatt 2181 2676 2573 1913Skattebrott, övrig skattelagstiftning 1949 3329 2946 2973Vårdslös skatteuppgift 82 98 59 42Skatteredovisningsbrott 226 197 167 270Försvårande av skattekontroll 1061 1490 1514 1560Skatteavdragsbrott 9 26 12 10Grovt skattebrott 222 775Överträdelse av näringsförbud 50 55 52 37Brott mot aktiebolagslagen 284 371 358 312Brott mot insiderstrafflagen, insiderbrott 39 43 68 81Brott mot insiderstrafflagen, otillbörlig kurspåverkan 3 2 56Totalt 12389 15107 15450 15533Källa: LeonardoDIAGRAM 2. Fördelning av brottsanmälningar på brottstyp800078167543700060005000400040344587616569142001200420063000200010000683657590Skattebrott Bokföringsbrott Övriga borgenärsbrott Överträdelse Brott mot Brott motnäringsförbud aktiebolagslagen insiderstrafflagen1655371493713122151102Källa: Leonardo
2021Kunskaperna <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong>s struktur har ökatNäringsförbudNäringsförbud är ett viktigt instrument för att sålångt s<strong>om</strong> möjligt förhindra att personer s<strong>om</strong> dömtsför ekon<strong>om</strong>isk brottslighet fortsätter att begå sådanbrottslighet. S<strong>om</strong> framgår av diagram 4 uppgick antaletpersoner med s.k. levande näringsförbud år2006 till drygt 800, vilket är nästan en fördubblingjämfört med år 2001. Med ”levande näringsförbud”avses det antal personer s<strong>om</strong> vid ett visst tillfälle ärbelagda med näringsförbud. Antalet ”nya” näringsförbudökade något under perio<strong>den</strong> 2004 – 2006.DIAGRAM 4. Näringsförbu<strong>den</strong>s utveckling9008007006005004003002001000LevandeNya förbudAnmälda överträdelser av näringsförbud förek<strong>om</strong>meri relativt liten <strong>om</strong>fattning. Under perio<strong>den</strong> 2001– 2006 har antalet anmälningar <strong>om</strong> överträdelse avnäringsförbud varierat något över åren men ligger igen<strong>om</strong>snitt på knappt 50 anmälningar per år. Detförs en fortlöpande dialog mellan <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten å ena sidan ochKronofog<strong>den</strong> å <strong>den</strong> andra sidan <strong>om</strong> hur uppföljningenav meddelade näringsförbud skall kunnautvecklas.2001 2002 2003 2004 2005 2006Källa: KFMs årsredovisningÖkade kunskaper <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>,dess struktur och metoder, är en förutsättning för enproaktiv ekobrottsbekämpning s<strong>om</strong> förhindrar, upptäckeroch lagför dem s<strong>om</strong> begår ekon<strong>om</strong>iska brott.I det sammanhanget är samverkan mellan myndighetersärskilt viktig.Brottsförebyggande rådet har en unik roll och k<strong>om</strong>petensnär det gäller forskningens kunskaper <strong>om</strong> <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. På sidan 35 finns en beskrivningav de forskningsinsatser s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förtsunder senare år mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet och vilkainsatser s<strong>om</strong> pågår eller planeras. Skatteverket harmångårig erfarenhet av att analysera skatte<strong>brottsligheten</strong>och av att utvärdera de insatser s<strong>om</strong> verket gör.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Polisen har kunskaper <strong>om</strong><strong>brottsligheten</strong>s struktur och organisationssätt. Andramyndigheter har kunskaper <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> in<strong>om</strong>sina specifika <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>. Varje myndighet med uppgifterin<strong>om</strong> ekobrottsbekämpningen har således möjligheteratt skaffa sig kunskaper <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> ochatt utnyttja dessa i myndighetens eget arbete. Destora synergieffekterna uppk<strong>om</strong>mer när myndigheternadelar med sig av kunskaperna till andra ochnär myndigheterna implementerar kunskaper ocherfarenheter från andra håll i det egna arbetet.Helt nya förutsättningar för att öka kunskaperna <strong>om</strong><strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> har öppnats gen<strong>om</strong>att flera myndigheter numera bedriver en allt meravancerad kriminalunderrättelseverksamhet. Detunderlag <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> s<strong>om</strong> tas fram analyserasoch dokumenteras samt läggs till grund för såväl strategiskas<strong>om</strong> operativa insatser. In<strong>om</strong> Polisen finns enstor erfarenhet från sådant arbete. S<strong>om</strong> exempel kannämnas <strong>den</strong> analys s<strong>om</strong> gjordes av Rikskriminalpolisensanalysrotel år 2004 (RKP KUT <strong>Rapport</strong>2004:9 b) ”Systemhotande brottslighet i Sverige 2004”och s<strong>om</strong> visar att de flesta grovt kriminella personernahar kopplingar inte bara till ett utan till flera kriminellanätverk, bland annat till ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Finanspolisens årliga rapport <strong>om</strong> penningtvätt tillförnya kunskaper på det <strong>om</strong>rådet liks<strong>om</strong> Finansinspektionensrapport 2006 <strong>om</strong> Penningtvätt och terroristfinansiering– finanssektorns förebyggande åtgärder(<strong>Rapport</strong> 2006:17), för att nämna några exempel.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> skall s<strong>om</strong> nationellt kunskaps-och k<strong>om</strong>petenscentrum för ekobrottsbekämpningeninrikta sin verksamhet på att öka kunskapen<strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>. S<strong>om</strong> ett led idetta arbete gör myndigheten sedan år 2005 en årlig<strong>om</strong>världs- och hotbildsanalys. Analysen år 2006 belysernågra samhällsfaktorer och förändringar s<strong>om</strong>hotar att leda fram till en fortsatt eller ökad ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet. I analysen beskrivs också <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>där problemen kräver en hög uppmärksamhet ochsärskilda åtgärder.
2223Aktörstyper, organisationsgrad och internationaliseringArbetet med att kartlägga eko<strong>brottsligheten</strong>s strukturhar bl.a. resulterat i ökade kunskaper <strong>om</strong> de olika aktörstypers<strong>om</strong> begår ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Insikterna<strong>om</strong> i vilken grad och på vilket sätt s<strong>om</strong> eko<strong>brottsligheten</strong>är organiserad har också förstärkts.Utgångspunkten för <strong>den</strong> ganska grova indelningeni aktörstyper är de brottsbekämpande myndigheternaskunskaper <strong>om</strong> de personer s<strong>om</strong> begår ekobrott:Den första aktörstypen är ensam- eller fåmansföretagares<strong>om</strong> driver företag med låg <strong>om</strong>sättning.Denna aktörstyp står för det största antalet brott,men de enskilda brotten rör relativt sett mindrevär<strong>den</strong>. Totalt sett blir dock de ekon<strong>om</strong>iskaskadeverkningarna betydande.Den andra aktörstypen är näringsidkare s<strong>om</strong> harekon<strong>om</strong>iska brott s<strong>om</strong> sin ”affärsidé”. Ofta haraktören både en legal och en illegal verksamhets<strong>om</strong> är nära kopplade till varandra. Brotten begåsi större skala, planeras noga och <strong>om</strong>fattarbetydande belopp.Den tredje aktörtypen är medlem i ett kriminelltnätverk. Den kriminella verksamheten bedrivsi företagsform med det enda syftet att begåekon<strong>om</strong>iska brott, antingen för att dölja vinsternafrån annan brottslig verksamhet eller för att göranya vinster på ett illegalt sätt. I allt större utsträckninghar dessa aktörer kopplingar till annan grovkriminalitet.Kunskaperna <strong>om</strong> eko<strong>brottsligheten</strong>s organisationsgradbygger på de samlade erfarenheterna från Polisensarbete att tillsammans med andra berörda myndigheterkartlägga <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong> iSverige men också på <strong>den</strong> specifika kunskap <strong>om</strong> ekobrottslingars<strong>om</strong> successivt k<strong>om</strong>mer fram gen<strong>om</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s egen kriminalunderrättelsetjänsti k<strong>om</strong>bination med information från arbetetmed att utreda och lagföra ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Den organiserade <strong>brottsligheten</strong> verkar – benämningentill trots – sällan in<strong>om</strong> fasta strukturer. Samarbetetsker i stället oftast i löst sammansatta multikriminellanätverk eller i olika brottskonstellationer s<strong>om</strong> förenargrovt kriminella personer. Sammansättningen bottnarvanligen i en vilja att skapa maximal ekon<strong>om</strong>isk vinning.Om brottslingarna kan samverka med olikak<strong>om</strong>petenser kan brottsplanerna gen<strong>om</strong>föras effektivare.In<strong>om</strong> vissa branscher finns exempel på kriminalitetdär ett gemensamt etniskt ursprung utgör ensammanhållande faktor.De kriminella nätverken kan indelas i olika strukturer.De kriminella MC-gängen är ett tydligt exempelpå en hierarkisk struktur. I dessa organisationer haralla tydliga roller, från ledaren till <strong>den</strong> enskilde medlemmen.Vissa kriminella etniska grupperingar harockså en hierarkisk struktur. I en hierarkisk organisationkan de brottsbekämpande myndigheterna vinnaframgång gen<strong>om</strong> att ingripa mot strategiska personeri mellanledet.Traditionella ekobrottsgrupperingar är ofta organiseradei nätverksstrukturer. Dessa är organisatorisktplatta, lösliga och flexibla till sin uppbyggnad.De är inte toppstyrda utan <strong>om</strong>fattar flera delar s<strong>om</strong>samverkar i olika konstellationer. Det kan vara svårtatt avgöra var ett nätverk slutar och ett annat börjar.Nätverksstrukturen möjliggör för de kriminella personernaatt snabbt anlita andra med en speciell k<strong>om</strong>petens.Det blir allt vanligare att brottskonstellationer formerarsig i en cellstruktur. En koordinator har där <strong>den</strong>övergripande kontrollen. Personer i en del av strukturenhar inte någon kunskap <strong>om</strong> vad personer i enannan del gör. Det finns exempel på cellstrukturerbåde bland internationella multikriminella nätverkoch bland inhemska svartarbetskraftshärvor in<strong>om</strong>byggbranschen. Det blir vanligare att kriminella personerpå ett anonymt sätt flyttar uppdrag och pengarmellan cellerna. Den s<strong>om</strong> arbetar svart vet ofta inteens att han ingår i ett kriminellt nätverk eller utgören del av <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Detta ären medveten strategi efters<strong>om</strong> det är <strong>den</strong> enskildesvartarbetaren s<strong>om</strong> är <strong>den</strong> svaga länken vid en myndighetskontroll.Nätverks- och cellstrukturer är svåra att bekämpa efters<strong>om</strong>verksamheten kan fortsätta även <strong>om</strong> någoneller några av delarna tas bort. K<strong>om</strong>plexa brottskonceptförutsätter att flera personer med olika specialistk<strong>om</strong>petensersamverkar. En del av dessa personerkan vara utbytbara. Var och en av de medverkandehar alltså sin roll i en brottsplan eller in<strong>om</strong> en brottskonstellation.Samma person kan delta i flera brottsplanereller i flera brottskonstellationer. Brottskonceptenhar flera centrala funktioner s<strong>om</strong> till exempelatt vara huvudman, konsult eller mäklare. En personkan dessut<strong>om</strong> utföra flera arbetsuppgifter, till exempeltillhandahålla bolag och målvakter, framställaosanna fakturor, stå s<strong>om</strong> formell företrädare förbolag, skriva avtal eller hämta ut pengar. I vissa fallhyrs olika tjänster in, vilket gör att man kan tala <strong>om</strong>eko<strong>brottsligheten</strong>s servicefunktioner. Det finns ocksåmöjligheter att göra en brottslig karriär. En svartarbetarekan till exempel avancera till att bli målvaktoch sedan bankbud.Internationaliseringen ökarDet är en allmän trend att <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>blir alltmer internationaliserad. Drivande faktorerär <strong>den</strong> tekniska utvecklingen samt olika avregleringars<strong>om</strong> gjort det möjligt att flytta kapital övergränserna på ett mycket snabbare sätt än tidigare.Den organiserade <strong>brottsligheten</strong> med koppling tillekobrott utnyttjar internationaliseringen, såväl när detgäller flö<strong>den</strong> av pengar, personer och varor s<strong>om</strong> placeringav bolag ut<strong>om</strong>lands. Nätverken skickar t.ex.pengar över gränserna till olika utländska bankkontons<strong>om</strong> ett led i penningtvätt eller för att dölja kriminellaförehavan<strong>den</strong>. Att sprida pengarna över gränsernaförsvårar spårandet av de brottsliga vinsterna.Internetbanking är ett enkelt sätt att föra över pengarmellan konton värl<strong>den</strong> över dygnet runt. Personer s<strong>om</strong>tillhör olika kriminella nätverk kan bo och verka ut<strong>om</strong>landssamtidigt s<strong>om</strong> de kan ha kontakter medkriminella nätverk i Sverige.Ibland används utländska bolag för att företräda svenskak<strong>om</strong>manditbolag och för att placera brottspengar.Det kan även vara så att personer s<strong>om</strong> är bosatta iSverige agerar ut<strong>om</strong>lands i utländska bolag, ibland viamålvakter eller bulvaner. S.k. skatteparadis används ikriminell verksamhet. In<strong>om</strong> lagstiftningen på företags<strong>om</strong>rådethar det gen<strong>om</strong> det europeiska samarbetetuppk<strong>om</strong>mit nya företagsformer, vilket också underlättarför <strong>brottsligheten</strong> att flytta verksamheter, pengaroch varor. Till de nya företagsformerna hör EuropeiskaEkon<strong>om</strong>iska Intressegrupperingar (EEIG), Europabolag(SE) och Europakooperativ (SCE). Det ärännu för tidigt att bedöma i vilken <strong>om</strong>fattning s<strong>om</strong><strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> har börjat utnyttja <strong>den</strong>ya associationsformerna men redan nu förek<strong>om</strong>merdet i vissa brottsutredningar.
2425Exempel på ekon<strong>om</strong>isk brottslighet i några olika branscherUnder en följd av år har det varit känt att <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> är särskilt utbredd i vissa branscher.Orsakerna till detta är k<strong>om</strong>plexa. Skäl s<strong>om</strong>brukar nämnas är <strong>om</strong>fattningen av kontanthandel ien viss bransch samt möjligheterna till svart arbete.Samtidigt är det viktigt att framhålla att <strong>den</strong> storamajoriteten företagare i utsatta branscher arbetar seriöstoch att dessa företagare ofta drabbas negativt av<strong>brottsligheten</strong> gen<strong>om</strong> snedvri<strong>den</strong> konkurrens.Problemen in<strong>om</strong> de traditionella kontantbranschernas<strong>om</strong> restaurang, frisör, butikshandel och taxivisar inga tecken på att minska. Samtidigt har ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet uppmärksammats in<strong>om</strong> ett ”nytt”<strong>om</strong>råde, nämligen skrothandel.I det följande lämnas några korta k<strong>om</strong>mentarer tillutvecklingen in<strong>om</strong> några av de mest utsatta branscherna.Vidare beskrivs problemet med s.k. m<strong>om</strong>skarusellersamt erfarenheterna från kontrollverksamhetriktad mot privata vårdgivare.FöretagsserviceAllt fler företag väljer att köpa olika slag av service istället för att ha egna anställda s<strong>om</strong> utför arbetsuppgifterna.Företagsservice kan lämnas av specialiseradeföretag eller av s.k. bemanningsföretag. Tillväxten hossåväl större s<strong>om</strong> mindre bemanningsföretag har varitmycket stark under senare år och tillväxten väntasfortsätta. Användandet av svart arbetskraft är ett käntproblem hos oseriösa företag s<strong>om</strong> erbjuder olika slagav företagsservice.HandelDet s.k. livsmedelprojektet (se sidan 43) visar att delarav branschen är utsatt för ekon<strong>om</strong>isk brottslighet avbetydande <strong>om</strong>fattning. Problemen har bl.a. sin grundi att livsmedel förs in till Sverige från annat EU-landi strid mot gällande m<strong>om</strong>sregler och på olika nationellam<strong>om</strong>snivåer.ByggsektornGen<strong>om</strong> underentreprenörer i flera led och med hjälpav oseriösa bemanningsföretag bedrivs en organiseradhandel med svart arbetskraft in<strong>om</strong> byggsektorn. Antaletföretag och personer s<strong>om</strong> sysselsätts in<strong>om</strong> <strong>den</strong>svarta sektorn bedöms vara stort och <strong>om</strong>fattningenhar ökat successivt. Problemen kan ha förstärkts gen<strong>om</strong>bristen på kvalificerad arbetskraft. Samtidigtutgör byggbranschen ett exempel på när en väl fungerandesamverkan mellan myndigheter kan leda till enstarkare vilja in<strong>om</strong> branschen att själv vidta åtgärderför att få bort <strong>den</strong> svarta arbetskraften.Förek<strong>om</strong>sten av utländsk arbetskraft från låglöneländeri främst östra Europa s<strong>om</strong> arbetar mer ellermindre tillfälligt i Sverige bedöms ha ökat stadigtunder 2000-talet. Gen<strong>om</strong> att gränserna in<strong>om</strong> EUöppnats för varor, kapital och arbetskraft samtidigts<strong>om</strong> kontrollen fortfarande i princip är nationell, hardet skapats förutsättningar för en ny typ av svartgråarbetskraft. När personer från land 1, arbetar iland 2, för en juridisk person från land 3, kringgåsalla normala kontrollsystem. Dessa kontrollproblemunderlättar konstruktioner för att undgå skatt.Inslaget av organiserad brottslighet i byggbranschenhar ökat. Grova skattebrott i olika former är det mestförek<strong>om</strong>mande ekobrottet s<strong>om</strong> begås av kriminellanätverk.Transportföretag (taxi)Taxinäringen är särskilt utsatt för ekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Detta faktum fastslår <strong>den</strong> s.k. Taxi-utredningeni sitt betänkande s<strong>om</strong> överlämnades i november2004 (SOU 2004:102). Den allmänna bild s<strong>om</strong> utredningenlämnar delas av Skatteverket s<strong>om</strong> vid utredningaroch kontroller runt <strong>om</strong> i landet har funnitstora och allvarliga brister i många av taxiföretagensavlämnade ink<strong>om</strong>st- och skattedeklarationer. Problemenin<strong>om</strong> taxinäringen är allvarliga och störst i storstäderna,dvs. i Stockholms-, Malmö- och Göteborgs<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>a.Skatteverket bedriver sedan 2006 ett kontrollprojektin<strong>om</strong> taxinäringen. Projektledningen för taxiprojektetgör dock <strong>den</strong> bedömningen att <strong>den</strong> tidigareuppskattningen av skatteundandragandet i taxibranschenförefaller för högt beräknat, speciellt med tankepå att många av taxiföretagen utanför storstads<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>aredovisar ink<strong>om</strong>ster s<strong>om</strong> motsvarar de belopps<strong>om</strong> registrerats in i taxameter. S<strong>om</strong> tidigare nämntsär dock fusket i de största städerna <strong>om</strong>fattande.StädningEtt annat exempel på ett <strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> drabbats avekon<strong>om</strong>isk brottslighet är städbranschen. De seriösaföretagen utsätts ofta för konkurrens från oseriösaentreprenörer s<strong>om</strong> bl.a. baserar sin verksamhet på användandetav svart arbetskraft. Det har också konstateratskopplingar in<strong>om</strong> branschen till organiseradekriminella nätverk, s<strong>om</strong> i sin tur har förgreningar tillbyggbranschen. Många av dem s<strong>om</strong> arbetar i deoseriösa företagen är invandrare, i vissa fall asylsökandes<strong>om</strong> utsätts för något s<strong>om</strong> närmast kan liknasvid människohandel.RestaurangerRestaurangbranschen har sedan länge ansetts vara ettväsentligt risk<strong>om</strong>råde, s<strong>om</strong> det under flera år har satsatsstora kontrollresurser på. In<strong>om</strong> restaurangnäringenfinns det många exempel på tydliga kopplingar till<strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Flera yrkeskriminellapersoner och nätverk står bak<strong>om</strong> kända restaurangeri storstadslänen, ofta via bulvaner. Dessarestauranger används både s<strong>om</strong> penningtvättsinrättningaroch för att generera ytterligare brottsliga vinster,både gen<strong>om</strong> svartarbete och m<strong>om</strong>sfusk. Restaurangernakan även användas för försäljning avsmuggelsprit, cigaretter och narkotika.SkrotbranschenM<strong>om</strong>skaruseller med koppling till organiserad brottslighetförek<strong>om</strong>mer numera även in<strong>om</strong> metall- ochskrotbranschen där miljöbrott dessut<strong>om</strong> kan bli enallvarlig konsekvens av de kriminella aktiviteterna.Främst är det multikriminella personer s<strong>om</strong> t.ex. tarhand <strong>om</strong> skrotbilar och s<strong>om</strong> sedan gör sig skyldiga tillbåde eko- och miljöbrott. Andra brott s<strong>om</strong> begås ihanteringen av skrot är stölder, häleri och andra brotti samband med penningtvätt.Även grovt kriminella har börjat etablera sig in<strong>om</strong>skrotbranschen. Det är tydligt att <strong>den</strong>na bransch ärlukrativ, främst avseende ekon<strong>om</strong>isk brottslighet ochmiljöbrott (farligt avfall). Samma utvecklingslinjefinns sedan många år i andra europeiska länder. S<strong>om</strong>exempel kan nämnas uppgifter <strong>om</strong> att miljöbrott ären av de italienska brottsorganisationernas största ink<strong>om</strong>stkällor.Problemet med m<strong>om</strong>skarusellersamt erfarenheterfrån kontroll av privata vårdgivareUtöver problemen i vissa utsatta branscher bör idetta sammanhang även nämnas något <strong>om</strong> de s.k.m<strong>om</strong>skarusellerna och <strong>om</strong> erfarenheter från kontrollav privata vårdgivare.I många länder in<strong>om</strong> EU förek<strong>om</strong>mer angrepp påm<strong>om</strong>ssystemet gen<strong>om</strong> s.k. karusellhandel eller, s<strong>om</strong>man numera valt att kalla det, MTIC-transaktioner(MTIC=Missing Trader IntraC<strong>om</strong>munity VATFrauds, dvs. m<strong>om</strong>sbedrägerier gen<strong>om</strong> skenföretag).Även ett antal svenska företag har i<strong>den</strong>tifierats s<strong>om</strong>s.k. Missing Traders, dvs. företagen gör gemenskapsinternavaruförvärv utan att redovisa <strong>den</strong> m<strong>om</strong>s s<strong>om</strong>belöper på dessa förvärv. Dessut<strong>om</strong> har ett oväntathögt antal Conduit C<strong>om</strong>panies (= gen<strong>om</strong>strömningsbolag)upptäckts. Dessa företag har en svenskm<strong>om</strong>sregistrering men skattebedrägeriet riktas motett annat EU-land. I EU är m<strong>om</strong>skaruseller ett mycketstort hot mot m<strong>om</strong>sskattebasen. I Storbritannienuppskattas att ca 2 mrd GBP av m<strong>om</strong>sintäkternaförsvinner gen<strong>om</strong> olika typer av karusell-bedrägerier.Det är värt att notera att svenska företag förek<strong>om</strong>meri de stora m<strong>om</strong>skarusellerna s<strong>om</strong> drabbar andra europeiskaländer.Skatteverket har under 2005 – 2006 gen<strong>om</strong>fört en<strong>om</strong>fattande kontrollinsats i form av ett riksprojektavseende privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster,s<strong>om</strong> fått ersättning från landstingen. I kontrollenhar konstaterats oredovisade ink<strong>om</strong>ster och privatakostnader i relativt stor <strong>om</strong>fattning. Bokföringen hari många fall också varit bristfällig. Projektet visar påett relativt stort skatteundandragande i en branschs<strong>om</strong> normalt inte förknippats med oredovisade ink<strong>om</strong>ster.Projektet verifierar också bedömningen attkontrollinsatser in<strong>om</strong> branscher s<strong>om</strong> under lång tidinte varit föremål för särskild uppmärksamhet oftaleder till en hög upptäckt av skattefel och därpå följandebrottsanmälningar.
2829ringen innefattar också en gradindelning av bokföringsbrott.Numera har det grova bokföringsbrottetgetts en egen rubricering och i lagrummetanges vilka <strong>om</strong>ständigheter s<strong>om</strong> särskilt skall beaktasvid bedömningen av <strong>om</strong> brottet är grovt.Vidare har fängelse tillk<strong>om</strong>mit i straffskalan förringa bokföringsbrott.Betydande förändringar har skett i fråga <strong>om</strong> lagstiftningenmot finansiella brott. En helt ny lag,lagen (2005:377) <strong>om</strong> straff för marknadsmissbruk vidhandel med finansiella instrument, trädde i kraft<strong>den</strong> 1 juli 2005 och ersatte <strong>den</strong> gamla insiderstrafflagen.De nya reglerna har sitt ursprung i EG:smarknadsmissbruksdirektiv (2003/6/EG) och i deså kallade gen<strong>om</strong>förandedirektiven.Den nya marknadsmissbrukslagen har medförtbåde nya och förändrade regler avseende marknadsmissbruk.När det gäller förbu<strong>den</strong> mot insiderhandeloch röjande av insiderinformation så <strong>om</strong>fattasnumera alla s<strong>om</strong> har tillgång till insiderinformationenav <strong>den</strong> nya lagen. Den tidigare ordningens<strong>om</strong> begränsade förbu<strong>den</strong> till vissa personkretsarhar upphört. Vidare har begreppet otillbörligmarknadspåverkan getts en vidare innebörd äntidigare gen<strong>om</strong> att regleringen inte begränsas av”handel på värdepappersmarkna<strong>den</strong>” utan träffaräven falsk ryktesspridning etc.En annan nyhet i regleringen är <strong>den</strong> skyldighets<strong>om</strong> införts för värdepappersinstitut, börser ochauktoriserade marknadsplatser att rapportera transaktioners<strong>om</strong> kan antas utgöra eller ha sambandmed insiderbrott eller otillbörlig marknadspåverkantill Finansinspektionen. Finansinspektionenskall snarast överlämna dessa uppgifter till åklagare.Den s<strong>om</strong> uppsåtligen eller av grov oaktsamhetåsidosätter rapporteringsskyldigheten kan dömastill böter.Huvudbrotten i marknadsmissbrukslagen är insiderbrott,otillbörlig marknadspåverkan, obehörigtröjande av insiderinformation samt uteblivenrapportering av misstänkt marknadsmissbruk.Finansinspektionen övervakar att marknadsmissbrukslagenföljs. För detta ändamål finns det särskildabestämmelser s<strong>om</strong> ger Finansinspektionenrätt att erhålla de uppgifter s<strong>om</strong> inspektionen behöveri sitt tillsynsarbete. Bestämmelser ger blandannat inspektionen möjlighet att inhämta uppgifterfrån företag och hålla förhör med <strong>den</strong> s<strong>om</strong> förväntaskunna lämna upplysningar i ärendet. Såsnart det finns anledning anta att brott begåtts skallFinansinspektionen anmäla ärendet till åklagare.Ändringar har också införts från <strong>den</strong> 1 juli 2005 ilagen (2000:1087) <strong>om</strong> anmälningsskyldighet för vissainnehav av finansiella instrument. Lagen reglerarprimärt <strong>den</strong> anmälningsskyldighet s<strong>om</strong> åligger personermed insynsställning men utgör också ettk<strong>om</strong>plement till marknadsmissbrukslagen. Dettidigare förbudet mot korttidshandel är upphävtoch ersatt av ett generellt handelsförbud s<strong>om</strong> gällervissa befattningshavare. Handelsförbudet innebäratt dessa befattningshavare och deras närståendeinte får handla med aktier i bolaget trettio dagarföre offentliggörandet av ordinarie delårsrapporter.Det finns vissa undantag till förbudet där handeländå är tillåten. Om det finns synnerliga skäl kanFinansinspektionen medge ytterligare undantag.Förbudet gäller även aktiemarknadsbolag s<strong>om</strong>köper egna aktier, dock inte värdepappersbolags<strong>om</strong> köper för kunders räkning eller när försäljningenkrävs enligt lag. I lagen anges också att ettsvenskt aktiebolag s<strong>om</strong> gett ut fondpapper undervissa förutsättningar ska föra en förteckning överpersoner med tillgång till insiderinformation (loggbok).Förteckningen ska på begäran lämnas tillFinansinspektionen.Det kan i sammanhanget nämnas att det in<strong>om</strong>värdepapperssektorn pågår arbete med att anpassasvensk rätt till EG-direktiv på ytterligare <strong>om</strong>rå<strong>den</strong>.Dessa frågor behandlas närmare på sidan 57 ochgäller bl.a. EG:s direktiv <strong>om</strong> marknader för finansiellainstrument (MiFID).Tullverkets möjlighet att ingripa mot <strong>den</strong> illegalainförseln av cigaretter har ökat gen<strong>om</strong> att lagen(1998:506) <strong>om</strong> punktskattekontroll av transporterm.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukterändrades <strong>den</strong> 1 juli 2005. Två nya brott,olovlig förflyttning av respektive olovlig befattningmed punktskattepliktiga varor, infördes.Den nya aktiebolagslagen (2005:551) trädde i kraft<strong>den</strong> 1 januari 2006 och innehåller bl.a. ändraderegler <strong>om</strong> behörig styrelse. Tidigare gällde att enförändring beträffande styrelsens sammansättning,beträffande firmateckning och val av verkställandedirektör trädde i kraft i och med valet på bolagsstämmanrespektive beslutet i styrelsen. Det innebaratt bolagens företrädare i brottsliga sammanhangkunde antedatera protokoll för att försökaundgå ansvar och därmed försvåra myndigheternasutredningsarbete. Numera gäller att en ändring istyrelsens sammansättning, beträffande firmateckningoch verkställande direktör har verkan förstfrån <strong>den</strong> tidpunkt när anmälan <strong>om</strong> förändringenk<strong>om</strong>mit in till Bolagsverket.Den 1 juli 2006 infördes en möjlighet att ge in anmälningarför registrering i aktiebolag till Bolagsverketpå elektronisk väg (SFS 2006:486 och2006:503). Anmälan kan undertecknas med enelektronisk signatur. För att få tillgång till en elektronisksignatur förutsätts en or<strong>den</strong>tlig i<strong>den</strong>titetskontroll.Den elektroniska signaturens giltighetkontrolleras också i samband med att ären<strong>den</strong> gesin till Bolagsverket. Detta gör att elektroniska registreringsanmälningarhar en högre säkerhet änären<strong>den</strong> s<strong>om</strong> ges in på traditionellt vis i pappersform.I samband med att lagstiftningen förändrades föratt möjliggöra elektroniska registreringsanmälningartogs kraven bort på att ge in vidimeratnamnteckningsprov för företrädarna. I stället skall<strong>den</strong> s<strong>om</strong> skriver under anmälan med sin elektroniskasignatur försäkra på heder och samvete attuppgifterna i anmälan är riktiga och att företrädarnatagit på sig uppdragen. Motsvarande försäkrangäller för revisor. Bolagsverket underrättarvarje dygn in- och avregistrerade revisorer <strong>om</strong> registreringarnai aktiebolagsregistret. Underrättelsensänds till folkbokföringsadressen för att säkerställaatt underrättelsen når <strong>den</strong> aktuella personen. Motsvarandeunderrättelseförfarande finns sedan mångaår för styrelseledamöter, suppleanter, firmatecknareoch verkställande direktörer.Lagen (1997:1024) <strong>om</strong> Skatteverkets medverkan ibrottsutredningar ändrades från <strong>den</strong> 1 juli 2006 såatt personal vid Skatteverkets skattbrottsenheterhar rätt att verkställa beslag i vissa fall och möjlighetatt medverka vid husrannsakan. Samtidigt fickskattebrottsenheterna rätt till direktåtk<strong>om</strong>st tillvissa uppgifter i beskattningsdatabasen.I lagen (2006:570) <strong>om</strong> särskild skattekontroll i vissabranscher s<strong>om</strong> trädde i kraft <strong>den</strong> 1 januari 2007föreskrivs att företag s<strong>om</strong> driver restauranger ellerhårvård skall föra personalliggare över anställda iföretaget. Det finns inga straffbestämmelser i lagen,däremot sanktionsmöjligheter i form av föreläggande,kontrollavgift och vite. Skatteverketräknar med att under 2007 gen<strong>om</strong>föra ca 30 000kontrollbesök.
3031Kort analys av ny eller ändrad lagstiftningOperativ samverkan mellan flera myndigheterGenerellt kan sägas att lagstiftningen är av fundamentalbetydelse för myndigheternas möjligheter att bedrivaen effektiv bekämpning av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>. De förändringar s<strong>om</strong> skett på lagstiftnings<strong>om</strong>rådetsedan 2004 har i varierande grad förbättratförutsättningarna för att bekämpa <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>.Möjligheten att använda hemlig teleavlyssning iutredningar <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>isk brottslighet har visat sigvara mycket betydelsefull. Det är framför allt i ären<strong>den</strong>där grov ekon<strong>om</strong>isk brottslighet har kopplingar tillannan allvarlig organiserad brottslighet s<strong>om</strong> <strong>den</strong> hemligaavlyssningen varit framgångsrik. S<strong>om</strong> framgår avsärskilda redovisningar till regeringen har tillstånd tillhemliga tvångsmedel meddelats i ett fall under perio<strong>den</strong>1 oktober – 31 december 2004 och i 28 fall under2005. För 2006 lämnas en redovisning till regeringenin<strong>om</strong> kort.Att <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> numera får bedrivakriminalunderrättelseverksamhet är också av grundläggandebetydelse för att myndigheten skall kunnaupptäcka och lagföra allvarlig ekobrottslighet. S<strong>om</strong>exempel kan nämnas att 221 anmälningar <strong>om</strong> sådanbrottslighet under 2006 grundades på <strong>den</strong> operativakriminalunderrättelsetjänstens analyser.Förändringarna i lagstiftningen beträffande marknadsmissbrukinnebär ett förtydligande av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>sansvar för brottsutredningar på<strong>om</strong>rådet och att anmälningar <strong>om</strong> misstänkta insiderbrottoch otillbörlig marknadspåverkan lämnas till<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> på ett tidigare stadium änförut. Den förändrade ansvarsfördelningen har enligt<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s bedömning lett till en effektivarebrottsbekämpning. Den tidiga direktrapporteringentill <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> medför ettsnabbt ställningstagande till frågan <strong>om</strong> brottsutredningskall inledas. Antalet anmälningar <strong>om</strong> misstänktabrott har ökat och fler förundersökningar äntidigare har inletts.Ändringarna i BrB 11 kap bör leda till att fler personerlagförs för övriga borgenärsbrott, i stället för att – s<strong>om</strong>nu sannolikt sker i viss <strong>om</strong>fattning – lagföringen istället sker för bokföringsbrott. De ökade möjligheternaatt i svenska konkurser spåra tillgångar s<strong>om</strong>finns i utlandet förväntas leda till ökad effektivitet ibrottsbekämpningen.Ändringarna på det associationsrättsliga <strong>om</strong>rådetinnebär att samverkande myndigheter gen<strong>om</strong> uppgifterhos Bolagsverket mera exakt kan avgöra vem s<strong>om</strong>var bolagets företrädare vid en viss tidpunkt, vilketbl.a. har betydelse i många brottsutredningar. Lagändringenpå Tullverkets <strong>om</strong>råde bedöms ge positivaeffekter för verkets brottsbekämpning.De ökade kunskaper <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>s<strong>om</strong> myndigheterna successivt har skaffat sighar lett till att nya angreppssätt har utvecklats frånmyndigheternas sida. Flera myndigheter samverkarstrukturerat och målinriktat i gemensamma operativainsatser.Arbetet med hotbildsanalyser har redan nämnts.Syftet med hotbildsanalyser är att skapa ett underlagför <strong>den</strong> strategiska inriktningen av det operativa arbetet.Kunskaperna <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> används också föratt öka effektiviteten i det operativa arbetet.Det samarbete s<strong>om</strong> sker mellan de brottsbekämpandemyndigheterna i Rikskriminalpolisens Operativaråd har blivit allt viktigare för att kunna bekämpa<strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska brottslighet s<strong>om</strong> är en del igrov organiserad brottslighet. Operativa rådet leds avchefen för Rikskriminalpolisen och i rådet ingårrepresentanter för polismyndigheterna in<strong>om</strong> de sexoperativa samverkans<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>a samt för Rikspolisstyrelsenoch Säkerhetspolisen. Åklagarmyndigheten,<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Skatteverket och Tullverkethar status s<strong>om</strong> observatörer i rådet. Syftet medOperativa rådets verksamhet är att förstärka underrättelsesamarbetetmellan olika myndigheter på central,regional och lokal nivå i kampen mot <strong>den</strong> grova,organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Gen<strong>om</strong> att tillsätta nationellaaktionsgrupper kan både kriminella nätverk ochenskilda personer i<strong>den</strong>tifieras. I de delar s<strong>om</strong> Operativarådets verksamhet berör ekon<strong>om</strong>isk brottslighetkartlägger <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s kriminalunderrättelsetjänstyrkeskriminella personer in<strong>om</strong> detta<strong>om</strong>råde och sammanför <strong>den</strong>na information med <strong>den</strong>kunskap s<strong>om</strong> finns hos Polisen och andra berördamyndigheter. Rikspolisstyrelsen har tillsammans medOperativa rådet och polismyndigheterna tagit fram enunderrättelsebaserad nationell strategi för hur grovorganiserad och systemhotande brottslighet skall bekämpas.Arbetet bedrivs bl.a. i enlighet med en nymodell för underrättelsearbete (Polisens UnderrättelseModell– PUM). Den kriminalunderrättelseverksamhets<strong>om</strong> bedrivs vid <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> haranpassats till <strong>den</strong>na modell.Samarbetet på kriminalunderrättelse<strong>om</strong>rådet harockså utvecklats på <strong>den</strong> regionala nivån. Regionalaunderrättelsecentrum (RUC) finns numera i Stockholm,Göteborg och Malmö. Där samverkar underrättelsepersonalfrån flera myndigheter i gemensammalokaler med uppgiften att kartlägga grov brottslighetoch ge ett underlag för operativa insatser. Såväl verksamheteni Operativa rådet s<strong>om</strong> i RUC har utvecklatspositivt och bidrar på olika sätt till förebyggande avekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Gen<strong>om</strong> de samverkandemyndigheternas olika k<strong>om</strong>petenser kan kriminalunderrättelsetjänstensanalyser och kartläggningar samordnas.Det ökar möjligheterna att spåra och avslöjapågående grov brottslighet där <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>blir ett allt tydligare inslag. Analyserna gerockså kunskaper <strong>om</strong> vilka samhälls<strong>om</strong>rå<strong>den</strong> s<strong>om</strong> utnyttjasför ekon<strong>om</strong>isk brottslighet och på vilket sättdetta sker. Samarbetet ökar förutsättningarna att angripakriminalitet där allvarlig ekon<strong>om</strong>isk brottslighetär en del av annan grov och organiserad brottslighet.Skatteverket initierade under 2006 ett antal riksgemensammaprojekt för åtgärder mot skattefelet (”riksprojekten”).Sammanlagt bedrivs tolv olika riksprojektför insatser på nationell nivå. Projekten är bland annatinriktade på uthyrning av svart arbetskraft, privatakostnader, m<strong>om</strong>sbedrägerier och taxibranschen.Syftet med projekten är att gen<strong>om</strong> en tydligare fokuseringoch nationell samordning kunna kraftsamla ocharbeta problemorienterat med en större bredd i valetav åtgärder. Detta ger Skatteverket möjlighet att på etteffektivt sätt k<strong>om</strong>binera kontroll med förebyggandeåtgärder för att nå långsiktiga effekter in<strong>om</strong> ett visstrisk<strong>om</strong>råde. Insatserna innebär fördjupad samverkanmed andra myndigheter, t.ex. gen<strong>om</strong> uppgiftsinhämtning,där flera myndigheter kan dra nytta av inhämtatunderlag och aktuell riskvärdering. Kontrollåtgärdernai riksprojekten leder till utredning och lagföringav brott. Skatteverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ochÅklagarmyndigheten har k<strong>om</strong>mit överens <strong>om</strong> särskildasamverkansrutiner för att säkerställa ett effektivtresursutnyttjande och goda verksamhetsresultat.
3637under år 2007. Projektet, s<strong>om</strong> är finansierat av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,skall redovisas gen<strong>om</strong> rapporteroch seminarier under 2007.Juridiska fakulteten vid Lunds universitet bedriverprojekt bland annat <strong>om</strong> kopplingen mellan ekon<strong>om</strong>iskoch organiserad brottslighet och bidragsbedrägerier.Sociologiska institutionen vid Lunds universitethar gen<strong>om</strong>fört flera projekt <strong>om</strong> korruption.Sociologiska institutionen vid Göteborgs universitetär inriktade på revisorernas kontrollfunktioner ochandra kontrollfrågor samt skatteparadis. Vid Linköpingsuniversitet bedrivs arbeten <strong>om</strong> skattebrott, etikoch miljöbrott. På Kriminologiska institutionen vidStockholms universitet bedrivs projekt <strong>om</strong> hur <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> ska mätas. Vid Sociologiskainstitutionen vid Umeå universitet bedrivsprojekt <strong>om</strong> ekobrottslingens personlighetsdrag ochbedrägerier. Utöver dessa redovisade institutioner ochprojekt bedrivs ekobrottsforskning i mindre skala ävenpå andra ställen.En sammanställning av svensk ekobrottsforskningfinns i Forskning <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>isk brottslighet (Brå1999:7) och i <strong>den</strong> tidigare översynen av Brå:s satsning(Bokslut, se a.a). Brå lyfte i Bokslut fram vikten av enkunskapsorienterad reglering och kontroll. I rapportenbetonas att ett effektivt brottsförebyggande arbetemåste baseras på kunskap <strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> och <strong>om</strong>olika metoders effekter och att det är angeläget att detbedrivs en ekobrottsforskning s<strong>om</strong> har sin utgångspunkti de behov s<strong>om</strong> finns.Under senare år har det tagits initiativ för att förbättrakunskaperna <strong>om</strong> hur ekobrott kan förebyggas.Utifrån behovet av att samla både svenska och internationellaerfarenheter, metoder och teorier för ettförebyggande arbete tog Ekorådet initiativ till det s<strong>om</strong>resulterade i Förebyggande metoder mot ekobrott: Enantologi (Brå 2003:10). Brå hade också ett regeringsuppdrag<strong>om</strong> att ta fram metoder för att förebyggaekon<strong>om</strong>isk brottslighet, vilket resulterade i rapportenFörebygga ekobrott: behov och metoder (Brå 2003:1).Samma år publicerades även Att förebygga fel ochfusk: Metoder för reglering och kontroll (Lars Korselloch Mikael Nilsson, 2003), ett arbete s<strong>om</strong> finansieradesav Brå och Finansdepartementet gemensamt.Vid Brå finns idag en enhet för forskning <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>iskoch organiserad brottslighet. Vid enheten bedrivsforskning <strong>om</strong> nämnda <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> samt <strong>om</strong>miljöbrott och kulturarvsbrott. Projekten är till övervägandedel egeninitierade och externfinansierade.Just nu gen<strong>om</strong>förs ett projekt <strong>om</strong> hur korruptionenser ut i Sverige och ett projekt s<strong>om</strong> syftar till en rapport<strong>om</strong> ekobrott i näringslivet. Därutöver pågårockså arbetet med en handbok mot otillåten påverkan– trakasserier, hot, våld och korruption. Ett parprojekt har finansierats av EU och inneburit internationelltsamarbete och utbyte av erfarenheter mellanolika länder.Övrig samverkanMyndigheterna samverkar i en rad sammanhang s<strong>om</strong>får anses ligga ”utanför” de författningsreglerade formernaför samverkan. Här redovisas några exempel påsådan samverkan.1.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Åklagarmyndigheten beslutadei november 2006 <strong>om</strong> gemensamma riktlinjerför ekobrottsbekämpningen. Av riktlinjerna framgåratt <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ansvarar för utvecklingenav åklagarväsendets insatser på ekobrotts<strong>om</strong>rådetsås<strong>om</strong> rättslig utveckling, rättslig tillsyn och kontroll,metodutveckling samt utbildning. Även frågor s<strong>om</strong>rör operativ samverkan regleras i riktlinjerna. Enkontinuerlig dialog har skett med Åklagarmyndigheten<strong>om</strong> en gemensam utvecklingsplan och ett gemensamtprogram för utveckling av brottsbekämpningen.Samverkan har också skett bl.a. i strategiskafrågor avseende bland annat internationella kontaktersamt k<strong>om</strong>petensutveckling.2.Samarbetet mellan <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Polisenoch andra myndigheter s<strong>om</strong> bedriver underrättelsetjänsthar under senare år utvecklats och struktureratspå såväl central s<strong>om</strong> regional nivå. Inriktningen fördet arbetet har bl.a. varit att ”följa pengarna”, vilkethar inneburit att underrättelsesamarbetet har innefattatbl.a. de delar av <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>s<strong>om</strong> gäller grov ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Enarbetsgrupp har tagit fram en för polisverksamhetenunderrättelsebaserad nationell strategi för hur grovorganiserad och systemhotande brottslighet skallbekämpas.3.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och Skatteverket samarbetarpå såväl central s<strong>om</strong> lokal nivå för att lösa olikagemensamma samordningsfrågor. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>har i dessa sammanhang även representeratÅklagarmyndigheten. Ett viktigt <strong>om</strong>råde för nationellsamordning har under senare år varit Skatteverketsinsatser med förstärkta resurser för utökad kontrollverksamhet.Det har hittills lett till en förbättrad samordningav myndigheternas resurser för brottsbekämpning.En viktig bieffekt av <strong>den</strong> utveckladesamverkan mellan myndigheterna är att nya forumför diskussioner <strong>om</strong> bland annat olika rättstillämpningsfrågorhar skapats. De nya samverkansformernaskall ses s<strong>om</strong> ett k<strong>om</strong>plement till <strong>den</strong> samverkan s<strong>om</strong>sedan lång tid sker i <strong>den</strong> centrala samrådsgruppen förskattebrottsenheterna, där Skatteverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten är representerade.Gruppens arbetsuppgifter har utvidgats till attockså avse Skatteverkets fiskala verksamhet. Förut<strong>om</strong>löpande samverkansfrågor har gruppen också arbetatmed att utveckla rutinerna för Skatteverkets brottsanmälningaroch frågor s<strong>om</strong> rör skattebrottsenheternasutvidgade möjligheter att använda tvångsmedelunder förundersökningen.4.Näringsförbud är ett viktigt instrument för att förhindraatt näringsidkare s<strong>om</strong> grovt åsidosätter sinaåliggan<strong>den</strong> fortsätter att driva sin verksamhet. Detär Kronofogdemyndigheten s<strong>om</strong> har tillsyn över attnäringsförbu<strong>den</strong> efterlevs och skall anmäla överträdelsertill <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> eller Åklagarmyndigheten.Även <strong>om</strong> frågor <strong>om</strong> näringsförbud ingår idet författningsreglerade <strong>om</strong>rådet för samverkankrävs emellanåt ytterligare samverkan. Här kan nämnasatt <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och specialindrivningsteametvid Kronofogdemyndigheten i Stockholm, isyfte att effektivisera hanteringen av misstänkta överträdelserav näringsförbud, har diskuterat förändringari rutinerna för att förbättra uppföljningen avmeddelade näringsförbud.
38395.Ett nära samarbete förek<strong>om</strong>mer mellan <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,Skatteverket och revisorernas branschorganisationFAR SRS <strong>om</strong> revisorernas anmälningsplikt.Uppmärksamhet har bl.a. ägnats de problems<strong>om</strong> upptäcks vid revision av kontantbranscherna.I dessa branscher förek<strong>om</strong>mer manipulerbara kassaregisteroch bristfällig ink<strong>om</strong>stredovisning.6.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Finansinspektionen och definansiella marknadsplatserna har utvecklat ett närasamarbete. Samarbetet har varit inriktat på tidig upptäcktav marknadsmissbruksbrott, analys av insiderringaroch en snabb och rättssäker lagföring.7.De årliga EBM-dagarna syftar till att ge ökad kunskapoch lyfta fram aktuella frågor in<strong>om</strong> ekobrottsbekämpningen.EBM-dagarna gen<strong>om</strong>fördes förstagången hösten 2005. EBM-dagarna 2006 samladeca 400 deltagare s<strong>om</strong> förut<strong>om</strong> myndighetens egnaanställda innefattade ekoåklagare och ekorotelcheferi de 15 län s<strong>om</strong> ligger utanför <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>sgeografiska ansvars<strong>om</strong>råde samt deltagare från andramyndigheter. Ett av huvudanföran<strong>den</strong>a hölls avSkatteverkets generaldirektör med rubriken Framtidsfrågorin<strong>om</strong> Skatteverket.9.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ansvarar för samordningen avde nationella åtgärderna mot bedrägerier, missbrukoch annan oegentlig och ineffektiv hantering och användningav EU-relaterade medel i Sverige. Vid <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>finns också ett EU-bedrägerirådmed <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s representant s<strong>om</strong> ordförande.Rådet skallfrämja samverkan mellan berörda myndigheterför att öka effektiviteten när det gäller att förebygga,upptäcka, utreda och vidta åtgärder vidmisstanke <strong>om</strong> felaktig användning av EUrelaterademedel,följa utvecklingen av bedrägerier, missbruk ochannan oegentlig och ineffektiv hantering ochanvändning av EU-relaterade medel samt föreslåeller initiera åtgärder för att motverka sådanaförfaran<strong>den</strong>,vara ett forum för informations- och erfarenhetsutbytemellan berörda myndigheter samtanalysera och utvärdera insatserna på <strong>om</strong>rådet.EU-bedrägerirådet har haft årliga sammanträ<strong>den</strong> och<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> har lämnat årliga rapportertill Regeringen <strong>om</strong> de insatser s<strong>om</strong> gjorts i Sverige.Rådets roll och uppgifter är för närvarande underutvärdering.10.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Skatteverket, Kronofog<strong>den</strong>och Bolagsverket har samverkat i projektet Lagerbolagoch ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Problemen, s<strong>om</strong> tidigarebelysts i en särskild rapport (<strong>Rapport</strong> 2003:3 EBM),består i att ett stort antal aktiebolag bildas utan atttillföras ett korrekt aktiekapital s<strong>om</strong> finns kvar i bolaget.Dessa lagerbolag säljs sedan utan att aktiekapitaletpå rätt sätt återställs i bolagen och de sålda bolagen harsedan i betydande utsträckning använts för kredit- ochm<strong>om</strong>sbedrägerier. Av 100 undersökta lagerbolag frånen viss lagerbolagsbildare hade så många s<strong>om</strong> 89 försattsi konkurs in<strong>om</strong> två år. Hos ytterligare fem undersöktalagerbolagsbildare hade över 70 av 100 såldalagerbolag hos var och en av dessa fem lagerbolagsbildareförsatts i konkurs. Bolagen och deras företrädareär restförda för mångmiljonbelopp.Projektet har bl.a. resulterat i ett antal fällande d<strong>om</strong>ardär lagerbolagsbildare dömts för brott mot låneförbudeti aktiebolagslagen. Vidare har en rad brottsförebyggandeåtgärder vidtagits. Problemen har minskatmen finns fortfarande kvar i viss utsträckning. Detkan i sammanhanget nämnas att en förnyad inventeringav lagerbolagsmarkna<strong>den</strong> nyligen avslutats (mars2007). Andelen svenska oseriösa lagerbolagsbildarebedöms ha minskat men samtidigt har observerats enökning av brittiska s.k. limited-bolag med registreradefilialer i Sverige. Efters<strong>om</strong> aktiekapitalet i ett sådantbolag endast behöver uppgå till ett pund finns det enviss fara för att <strong>den</strong> oseriösa lagerbolagshanteringenmed svenska aktiebolag flyttas över till <strong>den</strong>na associationsform.I <strong>den</strong> avslutande utvärderingen konstaterasvidare bl.a. att revisorernas roll är viktig och attFAR:s revisionsk<strong>om</strong>mitté gjort ett s.k. etikuttalande<strong>om</strong> lagerbolag. Skatteverket bidrar till att motverkamissbruk av lagerbolag gen<strong>om</strong> revisioner och upptaxeringar.Också lagföring är självfallet en viktigåtgärd för att k<strong>om</strong>ma tillrätta med problemen medoseriösa lagerbolagsbildare.8.Ett <strong>om</strong>fattande utvecklingsarbete har påbörjats för attutveckla metoder och skapa bättre förutsättningar föratt spåra och förverka medel s<strong>om</strong> åtk<strong>om</strong>mits gen<strong>om</strong>brott och för att öka lagföringen av penningtvätt. Ettstrategiskt arbete har inletts under 2006 av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>i samverkan med Åklagarmyndighetenoch Rikspolisstyrelsen med att göra en analys av demöjligheter s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> ramen för nuvarande lagstiftning.För samverkan har ett myndighetsnätverkbildats för återvinning av brottsutbyte. Samverkanmed motsvarande enheter in<strong>om</strong> de ekobrottsbekämpandemyndigheterna i övriga nordiska länder harinletts och gett värdefulla erfarenheter på såväl strategisks<strong>om</strong> operativ nivå.
4041Organisation och arbetsformer4. Myndighetssamverkanin<strong>om</strong> ramenför förordningenEnligt förordningen (1997:899) <strong>om</strong> myndighetssamverkanmot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet finns på centralnivå ett samverkansorgan mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet,Ekorådet. I rådet ingår riksåklagaren, generaldirektörenför <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, rikspolischefen,generaltulldirektören, generaldirektörerna förBrottsförebyggande rådet, Finansinspektionen ochSkatteverket, rikskronofog<strong>den</strong> samt generaldirektörernaför Bolagsverket och Lotteriinspektionen. Ersättareför ledamöterna är deras ställföreträdare vidrespektive myndighet. Riksåklagaren är ordförandeoch generaldirektören för <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ärvice ordförande i Ekorådet.Ekorådet skall särskiltfölja utvecklingen av <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>i samhällettidigt upptäcka nya inslag i <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>vara forum för överläggningar s<strong>om</strong> rör övergripandeinformationsutbyte myndigheternaemellan och sådant utvecklingsarbete s<strong>om</strong> kräversamverkan mellan flera myndigheterta initiativ till myndighetsgemensamma aktionerför att förebygga och bekämpa <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong>, ochanalysera och utvärdera insatserna.I varje län finns ett regionalt samverkansorgan mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet under ledning av landshövdingen.Om två eller flera regionala samverkansorgan finner detlämpligt kan dessa i stället bilda ett gemensamt samverkansorgan.I det regionala samverkansorganet ingårlandshövdingen, <strong>den</strong> åklagare s<strong>om</strong> Åklagarmyndighetenutser, chefen för polismyndigheten och chefenför <strong>den</strong> region in<strong>om</strong> Skatteverket i vilket länet ingår,företrädare för länsstyrelsen, Kronofog<strong>den</strong> och Tullverketsamt företrädare för <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> när detgäller Stockholms län, Västra Götalands län, Skåne län,Hallands län, Blekinge län och Gotlands län.Det regionala samverkansorganet skall in<strong>om</strong> länetsärskilt utföra de uppgifter s<strong>om</strong> Ekorådet har på centralnivå.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> svarar för Ekorådets kanslifunktioneroch för kanslifunktionerna i Stockholmslän, Västra Götalands län, Skåne län, Hallands län,Blekinge län och Gotlands län. I övriga län skötskanslifunktionen av polismyndigheten, <strong>om</strong> berördamyndigheter inte k<strong>om</strong>mer överens <strong>om</strong> annat.
4243EkorådetIn<strong>om</strong> ramen för Ekorådets verksamhet har två större projekt bedrivits under perio<strong>den</strong>.Det s.k. livsmedelsprojektet inleddes redan 2003 och en utvärdering gjordes 2006. Projektetin<strong>om</strong> Ekorådet är nu slutfört men bl.a. Skatteverket och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> fortsättersina operativa insatser. För att effektivisera åtgärder mot penningtvätt har Ekorådetlåtit gen<strong>om</strong>föra en granskning av informationsflödet mellan myndigheterna och eventuelltbehov av ny lagstiftning. En rapport s<strong>om</strong> presenterades för Ekorådet i december2006 används nu i det fortsatta arbetet mot penningtvätt. <strong>Rapport</strong>en har överlämnatstill Penningtvättsutredningen.Ekorådet har under senare år normalt sammanträtttvå gånger per år. Vid sammanträ<strong>den</strong>a har rådet förtdiskussioner <strong>om</strong> brottsutvecklingen samt haft överläggningars<strong>om</strong> rört övergripande informationsutbytemyndigheterna emellan. Även sådant utvecklingsarbetes<strong>om</strong> kräver samverkan mellan flera myndigheterhar diskuterats.I fråga <strong>om</strong> myndighetsgemensamma aktioner föratt förebygga och bekämpa <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>har rådet under perio<strong>den</strong> 2004 – 2006 följtutvecklingen i det s.k. livsmedelsprojektet s<strong>om</strong> initieradesav Ekorådet redan 2003 och s<strong>om</strong> utvärderadesunder 2006. Under 2006 har Ekorådet dessut<strong>om</strong>särskilt behandlat frågor <strong>om</strong> penningtvätt. En arbetsgruppfick i uppdrag att se över informationsflödetmellan myndigheterna och eventuellt behov av nylagstiftning för att informationsutbytet skall kunnaske på ett effektivt sätt. En rapport presenterades förEkorådet <strong>den</strong> 18 december 2006. Förut<strong>om</strong> att myndigheternain<strong>om</strong> Ekorådet nu fortsätter sitt arbete motpenningtvätt med rapportens innehåll s<strong>om</strong> utgångspunkthar rapporten överlämnats till Penningtvättsutredningen.I det följande lämnas en kort redogörelseför de båda projekten.LivsmedelsprojektetEkorådet beslutade vid sitt sammanträde <strong>den</strong> 6 – 7november 2002 att en gemensam aktion avseende visshandel in<strong>om</strong> livsmedels<strong>om</strong>rådet skulle påbörjas <strong>den</strong>1 januari 2003. Beslutet grundades på de samverkandemyndigheternas erfarenheter att problemen in<strong>om</strong>livsmedelsbranschen var <strong>om</strong>fattande. Projektet pågickt.o.m. 2005 och gen<strong>om</strong>fördes av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,Åklagarmyndigheten, polismyndigheterna,Skatteverket, Finanspolisen, Jordbruksverket, Tullverketoch Kronofog<strong>den</strong>.Avsikten med projektet var att upptäcka, kartläggaoch lagföra allvarligare, systematiska former av främstmervärdesskatte- och punktskattebedrägerier in<strong>om</strong>livsmedelsbranschen såväl in<strong>om</strong> Sverige s<strong>om</strong> mellanföretag i Sverige och företag i annat EU-land ellertredje land. Livsmedelsprojektet inriktades mot kontrollerav transaktioner mellan företag, däremot intemellan företag och privatpersoner.In<strong>om</strong> ramen för projektet undersöktes större grossistföretaggen<strong>om</strong> skatterevisioner och skrivbordsgranskningar.Underrättelseverksamhet och spaningledde till att ett antal förundersökningar gen<strong>om</strong>fördes.Detaljistföretag undersöktes med samma metodliks<strong>om</strong> ett urval av köpande företag s<strong>om</strong> uppvisatstörre differenser i <strong>den</strong> svenska m<strong>om</strong>sredovisningenjämfört med <strong>den</strong> information s<strong>om</strong> lämnats av utländskasäljare i VIES-systemet.Livsmedelsprojektet har resulterat i en fördjupadkunskap <strong>om</strong> branschen. Projektet har kartlagt förutsättningarnaför <strong>brottsligheten</strong> och skapat en bild avhur <strong>brottsligheten</strong> ser ut – framförallt avseende detillvägagångssätt s<strong>om</strong> används för att begå brott. Underåren 2003 – 2005 inledde <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>förundersökningar mot sammanlagt 109 företag ilivsmedelsbranschen. De flesta förundersökningarnagällde grovt skattebrott eller skattebrott, bokföringsbrott(många grova) eller försvårande av skattekontroll.Projektet har visat att det finns allvarlig brottslighetin<strong>om</strong> delar av branschen. I projektet har olika metoderanvänts för att eliminera eller reducera <strong>brottsligheten</strong>– ett fokus s<strong>om</strong> varit ledande för urval och kontroller.Projektets resultat kan därför inte sägas <strong>om</strong>fatta helabranschen. I projektet kan konstateras att problemeni stor utsträckning avser storstäderna.Projektets resultat bör kunna användas för att utformanya åtgärder, öka samarbetet mellan myndigheteroch organisationer samt att effektivisera användningenav redan befintliga system för riskanalys,indikatorer, urval och kontroll.Skatteverket har avsatt resurser för fortsatt arbetein<strong>om</strong> livsmedelsbranschen även under 2007. Insatsernahar fogats samman med insatser in<strong>om</strong> övriggränsöverskridande handel för att stärka metodutvecklingenoch för att kunna ta tillvara erfarenheternavid insatser in<strong>om</strong> andra branscher.
4445PenningtvättsrapportenArbetsgruppens slutsatser och förslag gällde tvåhuvud<strong>om</strong>rå<strong>den</strong>, behov av ett förbättrat informationsutbytemellan myndigheterna och en kartläggning avbehovet av förändrad lagstiftning.Arbetsgruppen förslog att en fördjupad diskussion<strong>om</strong> arbetsgruppens övervägan<strong>den</strong> skall ske in<strong>om</strong> <strong>den</strong>samordningsgrupp s<strong>om</strong> redan finns etablerad hosFinanspolisen. Frågan <strong>om</strong> Brottsförebyggande rådetoch Bolagsverket bör ingå i gruppen aktualiserades.Vidare föreslogs att det brottsförebyggande samarbetetmellan Finansinspektionen och Finanspolisenutvecklas gen<strong>om</strong> ett ökat informationsutbyte.Slutligen föreslogs att myndighetsrelevant forskningsker för att få ett ännu bättre kunskapsunderlag <strong>om</strong>penningtvätt.På lagstiftnings<strong>om</strong>rådet aktualiserade arbetsgruppenfrågor <strong>om</strong> en utvidgad rätt för Finansinspektionenatt göra platsbesök hos registrerade företag (finansiellainstitut och inlåningsföretag) samt att Finansinspektionenskulle få tillgång till ett starkare administrativtsanktionssystem för registrerade företags<strong>om</strong> bedriver valutaväxlingsverksamhet eller betalningsförmedlingoch s<strong>om</strong> inte fullgör sina åliggan<strong>den</strong>.Andra frågor s<strong>om</strong> togs i upp rapporten gälldeökade möjligheter för Bolagsverket att ställa ökadekrav på vissa spar- och låneföreningar samt möjligheterför Skatteverket att lämna information tillFinansinspektionen <strong>om</strong> företag s<strong>om</strong> borde ha tillståndeller vara registrerade hos Finansinspektionen.De regionala samverkansorganenDe regionala samverkansorganen mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet (SAMEB) har huvudsakligenbedrivit sin verksamhet i form av olika projekt samt gen<strong>om</strong> olika regionaltutvecklade modeller. Aktivitetsgra<strong>den</strong> har varierat starkt mellan de olika samverkansorganen.De samverkansprojekt s<strong>om</strong> redovisats har flera olika inriktningar och riktar sigmot skilda målgrupper. Projekten har i första hand <strong>om</strong>fattat insatser i samband medstörre infrastrukturprojekt, mässor, konferenser och regionala samordnade aktiviteter föratt följa upp och stödja centrala projekt samt utvärdering och dokumentation av olikaregionala insatser.De regionala samverkansorganen skall vart tredje årutarbeta en rapport <strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong>.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> utfärdar, efter beredningi Ekorådet, allmänna råd med närmare uppgifter <strong>om</strong>rapportens innehåll och utformning. I det följanderedovisas i stark sammanfattning huvudlinjerna i <strong>den</strong>rapportering s<strong>om</strong> skedde under februari 2007 från deregionala samverkansorganen till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>.<strong>Rapport</strong>erna finns tillgängliga hos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och samtliga regionala samverkansorganhar fått tillgång till detta material.Samverkan på regional nivå har huvudsakligenbedrivits i form av olika projekt samt gen<strong>om</strong> olikaregionalt utvecklade modeller. Dessa har bland annat<strong>om</strong>fattat ett flertal kontrollaktioner och brottsförebyggandeaktiviteter. Förut<strong>om</strong> vissa projekt och modellers<strong>om</strong> presenteras i det följande rör det sig tillexempel <strong>om</strong> kontrollaktioner mot yrkestrafik,näringsförbud, krogsanering, svart arbetskraft, penningtvättoch livsmedel. Även flera brottsförebyggandeaktiviteter i form av t.ex. branschråd, utbildningarm.m. har ägt rum.Aktivitetsgra<strong>den</strong> har varierat starkt mellan de olikasamverkansorganen. På några håll har de samverkandemyndigheternas riksprojekt varit <strong>den</strong> d<strong>om</strong>inerandeaktiviteten medan det på andra håll även har funnitsen flora av regionalt initierade aktiviteter.Det bör påpekas att flera regionala samverkansorganockså behandlat brottslighet s<strong>om</strong> riktar sig motde s.k. trygghetssystemen, dvs. främst bedrägerier motsjukförsäkringssystemet. Denna brottslighet är inteper definition ekon<strong>om</strong>isk brottslighet, men förordningen<strong>om</strong> myndighetssamverkan medger att ordföran<strong>den</strong>i det regionala samverkansorganet kan besluta<strong>om</strong> att även andra myndigheter och organisationerkan inbjudas att delta vid ett sammanträde.
46 47ProjektsamverkanModeller för samarbeteDe samverkansprojekt s<strong>om</strong> redovisats kan i huvudsakdelas in i tre olika grupper.InfrastrukturprojektFlera samverkansorgan har samarbetat kring storaregionala infrastrukturprojekt. Brottsförebyggandearbete i form av information till de medverkande entreprenörernaoch deras underleverantörer har gen<strong>om</strong>förts.Uppföljning och kontroll av verksamheten in<strong>om</strong>infrastrukturprojekten har varit en del av samverkanmellan myndigheterna. Exempel på ett infrastruktursprojektär det arbete s<strong>om</strong> utfördes in<strong>om</strong> SAMEB iSkåne län i samband med byggandet av Citytunnelni Malmö.Mässor, konferenser och festivalerGen<strong>om</strong> att gemensamt medverka i mässor har de samverkandemyndigheterna fått möjligheter att lämnainformation i ett brottsförebyggande perspektiv ochockså lyfta fram myndigheternas serviceuppgifter. Dethar vidare gett möjlighet för mässdeltagarna att få svarpå frågor och lämna synpunkter. Det har skapats tillfällenatt både diskutera och belysa problem in<strong>om</strong> <strong>den</strong>eller de näringar s<strong>om</strong> mässorna berört och ökat medvetenheten<strong>om</strong> hur ekon<strong>om</strong>iska brott kan påverka ochdrabba olika målgrupper.På många håll i landet anordnas olika festivaler.I anslutning till festivalerna förek<strong>om</strong>mer ofta en <strong>om</strong>fattandek<strong>om</strong>mersiell verksamhet i form av tillfällighandel. In<strong>om</strong> ramen för SAMEB har samverkan vidfestivaler bland annat handlat <strong>om</strong> att myndigheternasamarbetat eller samrått inför beslut <strong>om</strong> tilldelning avplatser och tillstånd. Myndigheterna har också samverkatunder festivalerna vid besök hos försäljare. Vidvissa besök har det skett kassakontroller och kontrollerav arbetsgivarregistrering.<strong>Rapport</strong>erDe samverkande myndigheterna har i några fall gåttsamman och tagit fram rapporter s<strong>om</strong> på olika sätt harbidragit till att underlätta samarbetet kring ekobrottsbekämpningen.Det kan handla <strong>om</strong> t.ex. underrättelserapporters<strong>om</strong> ger underlag <strong>om</strong> lokala ellerregionala företeelser och skeen<strong>den</strong>.På flera håll har olika modeller för bland annat brottsförebyggandearbete, kontroller och samverkan tagitsfram. Gen<strong>om</strong> att skapa strukturerade arbetsmetoderhar man inte bara underlättat sin egen regionala samverkanutan också skapat förutsättningar för att andraregioner skall kunna kopiera samverkansmodeller s<strong>om</strong>visat sig vara framgångsrika.UnderrättelsesamarbeteUnder perio<strong>den</strong> har man, med start i Västra Götalandoch senare i Skåne, byggt upp regionala underrättelsecenter.Vid dessa centra har lokala underrättelserapportertagits fram s<strong>om</strong> sedan legat till grundför operativa insatser. Gen<strong>om</strong> ett brett anslag s<strong>om</strong>innebär att flera myndigheter fokuserar mot sammabrottsliga fen<strong>om</strong>en och individer har mycket godaresultat uppnåtts på kort tid. Dessa underrättelserapporterhar bland annat lett till förundersökningar- inklusive s.k. nationell aktionsgruppsverksamhet -skatterevisioner, betalningssäkringar, ifrågasatta ochåterkallade sjukpensioner m.m.Samtliga deltagande myndigheter har utsett handläggares<strong>om</strong> arbetar samlokaliserat och är uppkopplademot sina respektive myndigheters relevantadataregister. Det material (personuppgifter) s<strong>om</strong> bearbetasbehandlas i en gemensam särskild undersökning(SUR) i enlighet med bestämmelserna i polisdatalagen.Under perio<strong>den</strong> har också föreberedelser skett förinrättandet av ett regionalt underrättelsecentrum iStockholm. Verksamheten där påbörjades <strong>den</strong> 1 januari2007.TaxiPå flera håll har samordnade aktioner gen<strong>om</strong>förts föratt kontrollera taxiföretagen och kartlägga samt k<strong>om</strong>matill rätta med svarttaxiverksamheten och andraoegentligheter in<strong>om</strong> branschen. Bland annat har särskildakontrollistor tagits fram för att underlätta kontrollaktionerna.Aktionerna har bland annat lett till att tillstånd förtaxiverksamhet har återkallats på grund av skattefuskoch bokföringsbrott, tillståndshavare har dömts ochpå sina håll har problemen med svarttaxiverksamheteni stort sett försvunnit.AlkoholI Skåne län tog Statens folkhälsoinstitut i samarbetemed flera andra myndigheter, däribland Tullverket,fram en tillsynsmetod s<strong>om</strong> fokuserade på att kunnafastställa <strong>om</strong> tillståndshavare (krögare) har köpt sinaalkoholdrycker till serveringsstället i enlighet medgällande bestämmelser. I de fall misstanke <strong>om</strong> oegentligheteruppk<strong>om</strong>mit har anmälan skett till berördmyndighet.SocialförsäkringarBrottslighet s<strong>om</strong> riktar sig mot trygghetssystemenbrukar defintionsmässigt inte hänföras till ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet. Enligt förordningen <strong>om</strong> myndighetssamverkankan landshövdingen inbjuda andra myndigheteroch organisationer än de s<strong>om</strong> primärt arbetarmot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet att delta i SAMEB-arbetet.Den systematik s<strong>om</strong> förordningen medger i dettaavseende har numera k<strong>om</strong>mit till allmän användning.Gen<strong>om</strong> medverkan från bl.a. Försäkringskassans sidauppmärksammade man i flera län <strong>den</strong> brottslighets<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer mot trygghetssystemen. 2005 startadesi Västmanlands län en sedermera mycket framgångsrikmodell – ”Västmanlandsmodellen” - förhantering av misstankar <strong>om</strong> sådan brottslighet. Engemensam nationell strategi på detta <strong>om</strong>råde togs frami maj 2006 i samarbete mellan Rikspolisstyrelsen,Åklagarmyndigheten och Försäkringskassan. Modellenfungerar nu i alla regioner och uppföljningar skerfortlöpande.
548049Inledning5. Förslag till inriktningenav myndighetssamverkanmot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska<strong>brottsligheten</strong> 2008 – 2010.De analyser s<strong>om</strong> har presenterats i <strong>den</strong>na rapport överensstämmeri väsentliga delar med slutsatserna i <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s<strong>om</strong>världs- och hotbildsanalyser2005 och 2006. I <strong>den</strong>na rapport har <strong>den</strong> samlade k<strong>om</strong>petensenhos samtliga myndigheter i Ekorådet tagitstillvara i analysen. Det finns en samsyn mellan myndigheternakring de strategiska frågorna.Den strategiskainriktningen av ekobrottsbekämpningenunder åren 2008 – 2010 blir ytterst en fråga för statsmakternaatt ta ställning till. Innehållet i <strong>den</strong>na rapportbör i det sammanhanget kunna vara en del ibeslutsunderlaget.Den strategiska inriktningen av myndighetssamverkanmot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet bör innefatta bådebrottsutredning och lagföring samt brottsförebyggandearbete. Mot bakgrund av det underlag s<strong>om</strong>tagits fram och s<strong>om</strong> presenterats i <strong>den</strong>na rapport ärdet främst in<strong>om</strong> tre <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> s<strong>om</strong> <strong>den</strong> fortsatta myndighetssamverkanbör ske under åren 2008 – 2010:Inriktning mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> utgörett led i annan organiserad brottslighetInriktning mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet i enexpanderande svart sektor och mot brottslighets<strong>om</strong> hotar skattebasenInriktning mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> hotarfinansmarknaderna och mot penningtvättFör vart och ett av dessa <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> lämnas i det följandeen problembeskrivning samt – i förek<strong>om</strong>mandefall - en redogörelse för de definitioner ellerförfattningsregleringar s<strong>om</strong> gäller för myndigheternasverksamhet på respektive <strong>om</strong>råde. Därefter beskrivsåtgärder och arbetsmetoder m.m. för myndigheternasinsatser, med tonvikt på de frågor s<strong>om</strong>gäller samverkan.
5051Grov organiserad brottslighet, penningtvätt ochförverkande av brottsutbyteDet finns ett ökat behov av samordning av myndigheternas nationella och internationellaarbete för att förhindra och begränsa <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska brottslighet s<strong>om</strong> utgör ett led iannan organiserad brottslighet. Insatserna gäller främst underrättelseverksamhet, brottsutredningar,penningtvätt samt spårande och förverkande av utbyte av brott. Införandetav det tredje penningtvättsdirektivet ökar möjligheterna att bekämpa penningtvätt.Den nya EG-förordning s<strong>om</strong> syftar till global spårbarhet av internationella betalningarökar möjligheterna att spåra och återföra utbyte av brott. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s nyinrättadebrottsutbytesenhet kan verka s<strong>om</strong> en nationell resurs i arbetet med att slå motdrivkraften bak<strong>om</strong> <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> – pengarna.Ekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> utgör ett led i annanorganiserad brottslighetProblembeskrivningDen organiserade <strong>brottsligheten</strong> utövas systematisktoch brottskoncepten utvecklas hela ti<strong>den</strong>. Ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet blir allt vanligare in<strong>om</strong> de nätverks<strong>om</strong> ägnar sig åt grov kriminalitet och kopplingenmellan <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> och annanallvarlig och ofta internationell brottslighet växer.Olika brottsliga verksamheter blir allt mer sammanlänkadeoch de s<strong>om</strong> begår grova ekon<strong>om</strong>iska brottsamverkar i allt större utsträckning med personers<strong>om</strong> begår annan grov brottslighet.Exempel på sådan grov ekon<strong>om</strong>isk brottslighet ärtillhandahållande av svarta tjänster, svart arbetskraftoch svarta varor. I det sammanhanget förek<strong>om</strong>merbl.a. falsk bokföring och upprättande av falska fakturor,allt i syfte att undgå skatter och avgifter. Penningtvätt,olaga vapeninnehav, utpressning och arbetsmiljöbrottförek<strong>om</strong>mer också i utredningar därhuvudbrotten kan vara grova skattebrott och grovabokföringsbrott.Ofta används en legal fasad för att kunna bedrivabrottsliga aktiviteter. En restaurangrörelse kan tillexempel användas för att dölja brott och genereravinster gen<strong>om</strong> illegal försäljning av smuggelsprit,cigaretter eller narkotika. Även illegal spelverksamheti större <strong>om</strong>fattning kan förek<strong>om</strong>ma.Definition m.m.In<strong>om</strong> ramen för EU-samarbetet har Sverige förbunditsig att vidta åtgärder mot <strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>.Enligt <strong>den</strong> definition av organiserad brottslighets<strong>om</strong> EU antagit (604/2/97 Enfopol 35 rev 2) finnsdet elva kriterier för organiserad brottslighet:1. Samarbete mellan fler än två personer2. Lång eller obegränsad utsträckning i ti<strong>den</strong>3. Misstanke <strong>om</strong> allvarliga kriminella handlingar4. Strävan efter vinning och makt5. Egna tilldelade uppgifter6. Någon form av disciplin och kontroll7. Verksamhet på internationell nivå8. Användandet av våld eller hot9. Användande av affärsmässiga strukturer10. Deltagande i penningtvätt11. Otillbörlig påverkanDe fyra första och minst två av de övriga kriteriernaskall vara uppfyllda för att <strong>brottsligheten</strong> skall ansesvara organiserad.Myndigheternas insatser –åtgärder, arbetsmetoder och samverkanSamtliga myndigheter s<strong>om</strong> är representerade i Ekorådetarbetar i varierande grad mot ekon<strong>om</strong>isk brottslighets<strong>om</strong> utgör ett led i annan organiserad brottslighet.De myndigheter s<strong>om</strong> primärt arbetar medbekämpning av <strong>den</strong>na brottslighet är <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>,Åklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen.Skatteverket är en annan viktig aktör efters<strong>om</strong><strong>brottsligheten</strong> ofta inrymmer olika slag av skattebrott.Tullverket berörs i många av de fall s<strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong>är gränsöverskridande. Finansinspektionen har viktigatillsyns- och kontrolluppgifter när det gällerekon<strong>om</strong>iska transaktioner s<strong>om</strong> ett led i logistiken hos<strong>den</strong> organiserade <strong>brottsligheten</strong>. Bolagsverket görinsatser gen<strong>om</strong> att uppmärksamma misstänkta aktiviteterpå det associationsrättsliga <strong>om</strong>rådet. Brottsförebygganderådet bidrar med forskning och andrainsatser s<strong>om</strong> ger ökad kunskap <strong>om</strong> brottsbekämpningen.Efters<strong>om</strong> <strong>den</strong> olagliga spelmarkna<strong>den</strong> avtradition brukar vara intressant för <strong>den</strong> organiserade<strong>brottsligheten</strong> kan även Lotteriinspektionen bidra ikampen mot <strong>den</strong>na brottslighet.Det finns flera olika åtgärder och arbetsmetoders<strong>om</strong> har visat sig vara framgångsrika för att bekämpaekon<strong>om</strong>isk brottlighet s<strong>om</strong> utgör ett led i annan organiseradbrottslighet. Åtgärderna kan bl.a. inriktas motatt störa och <strong>om</strong> möjligt slå ut de kriminella nätverken,mot penningtvätt samt mot att spåra och <strong>om</strong> möjligtförverka utbyte av brott.Underrättelseverksamheten är särskilt viktig i dettasammanhang. Redan i dag finns ett väl utvecklat underrättelsesamarbetemellan i första hand Polisen,<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Skatteverket och Tullverket.Brottsaktörer och brottskoncept kartläggs systematisktoch långsiktigt. Elektronisk bearbetning ochanalys av underrättelseinformation är metoder s<strong>om</strong>ger större kunskap <strong>om</strong> de kriminella strukturerna.Målet för underrättelsearbetet är att upptäcka <strong>brottsligheten</strong>på ett tidigt stadium. Detta samarbete bådekan och bör fördjupas och stärkas ytterligare.Andra viktiga åtgärder mot <strong>den</strong>na brottslighet är användandetav hemliga tvångsmedel. Gen<strong>om</strong> en tidigupptäckt av <strong>brottsligheten</strong> kan operativa insatser görasför att avbryta pågående brottslighet innan skadeverkningarnaav <strong>brottsligheten</strong> blivit alltför allvarliga.In<strong>om</strong> de myndigheter s<strong>om</strong> arbetar mot ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet s<strong>om</strong> har ett samband med organiseradbrottslighet finns en hög k<strong>om</strong>petens när det gällerolika slag av myndighetsvisa insatser. Det blir allt vanligareatt det krävs en fördjupad samverkan mellan tvåeller flera myndigheter för att insatserna skall bli såeffektiva s<strong>om</strong> möjligt.Sammantaget kan konstateras att det finns ett ökatbehov av nationell samordning och internationelltsamarbete för att förhindra och begränsa <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iskabrottslighet s<strong>om</strong> utgör ett led i annan organiseradbrottslighet. Alla myndigheter s<strong>om</strong> ingår i Ekorådetkan bidra i det arbetet på olika sätt.
5253PenningtvättSpårande och återförande av vinning av brottProblembeskrivningNågra av de viktigaste problemen på penningtvätts<strong>om</strong>rådethar tidigare beskrivits relativt utförligt (se sid32). De s.k. förbrotten till penningtvätt är ofta skattebrotteller andra brott s<strong>om</strong> genererar stora penningsummor.De kriminella nätverken hanterar därför oftastora mängder kontanter och har ett stort behov av attdölja penningtransaktioner och av att undvika anmälningar<strong>om</strong> penningtvätt.De insatser s<strong>om</strong> görs från svenska myndigheterssida mot penningtvätt ansågs i vart fall av FATF år2006 vara otillräckliga.S<strong>om</strong> tidigare konstaterats har <strong>den</strong> penningtvätts<strong>om</strong> uppmärksammas i samband med bekämpningav grov ekon<strong>om</strong>isk brottslighet ofta ett samband medannan organiserad brottslighet. Ett problem s<strong>om</strong>under senare tid blivit allt mer uppmärksammat äratt penningtvätt även har ett nära samband med sådanekon<strong>om</strong>isk brottslighet s<strong>om</strong> sker på finansmarknaderna.Författningsreglering m.m.Det tredje penningtvättsdirektivet antogs av EG <strong>den</strong>26 oktober 2005 och skall vara implementerat i svenskrätt senast 15 december 2007. I betänkandet Gen<strong>om</strong>förandetav tredje penningtvättsdirektivet (SOU2007:23) s<strong>om</strong> nyligen överlämnades till regeringenföreslås ändringar i penningtvättslagen och annan lagstiftnings<strong>om</strong> rör administrativa åtgärder för att bekämpapenningtvätt och terrorismfinansiering. Förut<strong>om</strong>mer detaljerade regler på olika <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> föreslåsbl.a. en ökad tillsyn från Finansinspektionens sidasamt att Revisorsnämn<strong>den</strong>, Fastighetsmäklarnämn<strong>den</strong>och Lotteriinspektionen i fortsättningen skall hatillsyn in<strong>om</strong> sina verksamhets<strong>om</strong>rå<strong>den</strong> även på penningtvätts<strong>om</strong>rådet,liks<strong>om</strong> Advokatsamfundet. Lagförslagenföreslås träda i kraft <strong>den</strong> 15 december 2007.Under 2005 gen<strong>om</strong>förde FATF, Financial ActionTask Force on Money Laundering, utvärdering avSverige in<strong>om</strong> <strong>om</strong>rådet penningtvätt och terroristfinansiering.Utvärderingen var ett led i en process därsamtliga medlemsländer utvärderas och betygsätts.Sveriges betyg i <strong>den</strong>na utvärdering var inte tillfredsställande,bland annat i fråga <strong>om</strong> lagstiftningen efters<strong>om</strong>det tredje penningtvättsdirektivet inte var gen<strong>om</strong>förti svensk rätt. I det ovan nämnda betänkandet harhänsyn tagits både till det tredje penningtvättsdirektivetoch till FATF’s rek<strong>om</strong>mendationer och utvärderingenav Sverige. FATF har aviserat att man i februari2008 k<strong>om</strong>mer att följa upp Sveriges arbete.Myndigheternas insatser–åtgärder, arbetsmetoder och samverkanDe myndigheter s<strong>om</strong> primärt har uppgifter för attbekämpa penningtvätt är Rikspolisstyrelsen (Finanspolisen),Finansinspektionen, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten. Även Säkerhetspolisenkan beröras i de fall penningtvätt sker s<strong>om</strong> ett led ifinansieringen av terrorism. Finansinspektionen harnyligen inrättat en särskild funktion med samordningsansvarför inspektionens penningtvätts- ochterrorismfinansieringsfrågor, vilket ger en förstärktgrund för inspektionens insatser mot penningtvätt.Myndigheterna i Ekorådet har tidigare konstaterat,bl.a. i samband med behandlingen av rapporten <strong>om</strong>penningtvätt, att åtgärder mot penningtvätt är viktigainte minst för att bekämpa allvarlig ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet. Myndigheternas samverkan för att prioriterainsatserna mot penningtvätt sker redan nu i väletablerade former gen<strong>om</strong> olika arbetsgrupper. Denrapport s<strong>om</strong> tagits fram gen<strong>om</strong> Ekorådets försorgutgör en bra grund för att utveckla informationsutbytetoch samarbetet mellan de berörda myndigheterna.Införandet av det tredje penningtvättsdirektiveti svensk rätt ökar också möjligheterna attbekämpa penningtvätt.ProblembeskrivningDrivkraften bak<strong>om</strong> allvarlig brottslighet är ofta möjlighetenatt skapa stora ekon<strong>om</strong>iska vinster. Det ärvanligt att de s<strong>om</strong> står bak<strong>om</strong> <strong>den</strong> grova och organiserade<strong>brottsligheten</strong> återinvesterar vinsterna i nyabrott eller gen<strong>om</strong>för penningtvättstransaktioner. Ialltför stor utsträckning kan brottslingarna räkna medatt kunna gömma undan och behålla utbytet av brotten.Ett fängelsestraff verkar inte alltid tillräckligt avskräckande.Ekobrottsbekämpningen måste därför slå direktmot drivkraften bak<strong>om</strong> <strong>brottsligheten</strong> och motverkaatt brott lönar sig. Det är nödvändigt att utbytet avbrotten kan spåras och förverkas samt säkerställasgen<strong>om</strong> verkställighet.FATF:s kritik mot Sverige på penningtvätts<strong>om</strong>rådetinnefattade också åtgärder för förverkande avbrottsvinster. Regeringen har därför i regleringsbreventill Åklagarmyndigheten, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ochRikspolisstyrelsen för budgetåret 2007 uppdragit tillmyndigheterna att redovisa och k<strong>om</strong>mentera de åtgärders<strong>om</strong> myndigheterna i samråd har vidtagit ellerplanerar att vidta för att utbyte av brott i så stor utsträcknings<strong>om</strong> möjligt skall kunna beslagtas och förverkas,samt för att förbättra myndigheternas uppföljningav sådana vidtagna åtgärder (bl.a. inhämtningoch bearbetning av statistik).Författningsreglering m.m.Den 1 januari 2007 trädde EG-förordningen 1781/2006<strong>om</strong> information <strong>om</strong> betalaren s<strong>om</strong> ska åtfölja överföringarav medel i kraft. Förordningen syftar till globalspårbarhet av betalaren. Fullständig information s<strong>om</strong>krävs är betalarens namn, adress och kontonummer.In<strong>om</strong> EU kan informationen bytas ut mot en unikkod men mottagarens betalningsleverantör har rätt attefterfråga och erhålla fullständig information in<strong>om</strong> trearbetsdagar. Vid upprepade fall av bristfälliga överföringarskall betalningsmottagaren vidta åtgärder s<strong>om</strong>kan innebära att begränsa eller avsluta affärsrelationenmed sändande betalningsleverantör. Dessa åtgärderskall anmälas till Finanspolisen. Finansinspektionenskall ha tillsynen över att förordningen efterlevs.En departementspr<strong>om</strong>emoria <strong>om</strong> utvidgat förverkande(Ds 2006:17) remitterades 2006.Myndigheternas insatser -åtgärder, arbetsmetoder och samverkanDe åtgärder s<strong>om</strong> myndigheterna vidtar har till viss delsin grund i <strong>den</strong> remitterade departementspr<strong>om</strong>emorianoch i det uppdrag s<strong>om</strong> regeringen lämnat i regleringsbrev2007 till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, Åklagarmyndighetenoch Rikspolisstyrelsen. Uppdraget skallredovisas till regeringen gen<strong>om</strong> en redovisning senast<strong>den</strong> 1 november 2007. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> harprioriterat detta arbete gen<strong>om</strong> inrättandet av en särskildbrottsutbytesenhet med ansvar för att, i samverkanmed ett nätverk av myndigheter, utvecklametoderna för att spåra och återföra vinster av brottså att egend<strong>om</strong>en kan förverkas i d<strong>om</strong>stol. Ett särskiltnätverk bidrar till att erfarenheterna kan spridasockså till andra s<strong>om</strong> deltar i ekobrottsbekämpningen.Även Åklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsenvidtar åtgärder i enlighet med regeringsuppdragetoch alla de tre berörda myndigheterna samverkarkring uppdraget.Den nybildade brottsutbytesenheten vid <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>har ansvar för att utveckla metoderför att spåra och återföra vinster av brott. Enhetenk<strong>om</strong>mer att särskilt uppmärksamma frågor <strong>om</strong> penningtvättoch intensifiera samarbetet med Finansinspektionen.Enheten kan också verka s<strong>om</strong> en nationellresurs i arbetet med att slå mot drivkraften bak<strong>om</strong> <strong>den</strong>ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> – pengarna. Den nya EGförordningens<strong>om</strong> syftar till global spårbarhet av internationellabetalningar ökar förutsättningarna föreffektiva insatser.
5455Expanderande svart ekon<strong>om</strong>i och brottslighet s<strong>om</strong>hotar skattebasenEn expanderande svart ekon<strong>om</strong>i riskerar att hämma tillväxten i näringslivet, orsakaskador för det allmänna och enskilda och reducera skattebasen. Den förväntade ökningenav antalet småföretag ställer krav på att de nya företagen skyddas mot illojal konkurrensgen<strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Brottsförebyggande information bör i ökad <strong>om</strong>fattningriktas mot nya företagare.ProblembeskrivningTillväxten de närmaste åren förväntas vara god i debranscher s<strong>om</strong> redan idag är drabbade av ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet i förhållandevis hög utsträckning. Enökad tillväxt i dessa branscher innebär en risk för attföretag s<strong>om</strong> drivs helt eller delvis svart och s<strong>om</strong> därmedkan ta större affärsmässiga risker tar en alltstörre andel av tillväxten medan de företag s<strong>om</strong> drivspå ett lagligt sätt endast får en mindre andel. Detleder till risker för enskilda företagare och att markna<strong>den</strong>hämmas och därmed skador både för enskildaoch det allmänna. En illojal konkurrens gen<strong>om</strong> skattebrottslighets<strong>om</strong> i varje enskilt fall inte <strong>om</strong>fattarbetydande skatteeffekter men s<strong>om</strong> är utbredd ochvanligt förek<strong>om</strong>mande påverkar tilliten in<strong>om</strong> näringslivetnegativt och innebär ett hot mot skattebasenoch respekten för skattesystemet.En slutsats av de resonemang s<strong>om</strong> förts <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet och arbetsmarknad är att <strong>den</strong> svartaarbetsmarkna<strong>den</strong> för många utgör ett alternativ tillreguljär sysselsättning. Det gäller inte bara personers<strong>om</strong> står utanför <strong>den</strong> reguljära arbetsmarkna<strong>den</strong> utanockså personer s<strong>om</strong> redan har en anställning och s<strong>om</strong>ser en möjlighet att förbättra sin privatekon<strong>om</strong>i gen<strong>om</strong>att arbeta svart. En annan form av svart arbeteinnebär att ett företag eller en företagare utför arbetehelt eller delvis ”utan kvitto”. Oavsett formen för s.k.svart arbete är det mycket viktigt att <strong>den</strong> svarta sektornpressas tillbaka. Det skulle snabbt kunna ge positivaeffekter på <strong>den</strong> reguljära sysselsättningen och minskadet brottsliga hotet mot skattebasen.Skatteverket har analyserat revisioner mellan åren1995 och 2003 och gjort en uppskattning av <strong>om</strong>fattningenav de obeskattade arbetsink<strong>om</strong>sterna.Resultatet, s<strong>om</strong> måste tolkas försiktigt, tyder på att85 procent av de undanhållna arbetsink<strong>om</strong>sterna kankopplas till företag med en lönesumma understigandeen miljon kronor. Totalt sett kan det röra sig<strong>om</strong> betydande belopp, ca 70 miljarder kronor per åri uteblivna skatteintäkter.Den mindre avancerade <strong>brottsligheten</strong> kan intekopplas till någon viss bransch utan <strong>om</strong>fattar mångaslag av verksamheter. Redovisningsreglerna gör detdock lättare att åsidosätta reglerna in<strong>om</strong> branschermed kontanthantering.Brotten kan i och för sig motiveras av vinningslystnadmen ofta är det okunskap, slarv, ekon<strong>om</strong>iska svårighetereller hård konkurrens s<strong>om</strong> leder till dessabrott. Brotten begås medvetet eller av oaktsamhet ochupptäcks vanligen efter en tid i samband med en revisioneller en konkurs. Ofta är det samhället s<strong>om</strong>drabbas ekon<strong>om</strong>iskt gen<strong>om</strong> uteblivna skatteintäktermen även företag s<strong>om</strong> levererat varor eller tjänster kandrabbas av ekon<strong>om</strong>iska förluster, i enskilda fall av stor<strong>om</strong>fattning. Den mindre avancerade <strong>brottsligheten</strong>sutbredning gör också att skattesystemet kan k<strong>om</strong>maatt ifrågasättas och uppfattas s<strong>om</strong> orättvist av <strong>den</strong> enskilde.Ungefär hälften av de ca 15 000 misstankar <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet s<strong>om</strong> varje år registreras hos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten gällerbrottslighet in<strong>om</strong> en- eller fåmansföretag med förhållandevislåg <strong>om</strong>sättning. Brotten begås av ett relativtstort antal personer och drabbar många företagare.Brotten rör sällan större vär<strong>den</strong> och är s<strong>om</strong> regel varkenplanerade eller särskilt avancerade. De ställer i regelinte heller krav på <strong>om</strong>fattande utredningsåtgärder.Myndigheternas insatser -åtgärder, arbetsmetoder och samverkanMyndigheternas insatser mot <strong>den</strong> svarta ekon<strong>om</strong>inhar förstärkts under senare år. Det har gett effekterav olika slag. I samband med större tillslag mot olikaoseriösa företag, t.ex. i byggbranschen och taxinäringen,har betydande s.k. svartarbetshärvor upptäckts,utretts och lagförts. Grun<strong>den</strong> för insatserna harofta varit Skatteverkets kontrollverksamhet eller <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>sunderrättelseverksamhet, s<strong>om</strong>därefter lett fram till kartläggning och spaning samtslutligen tillslag, brottsutredning och lagföring. I endel ären<strong>den</strong> har betydande belopp kunnat betalningssäkras.Inriktningen har varit att i första handlagföra <strong>den</strong> eller de personer s<strong>om</strong> ligger bak<strong>om</strong> deteller de företag s<strong>om</strong> är inblandade och s<strong>om</strong> planeraroch gen<strong>om</strong>för de brottsliga uppläggen. De enskildasvartarbetarna – t.ex. byggnadsarbetarna eller taxichaufförerna– har i detta sammanhang inte varit deprimära målgrupperna.Myndigheternas brottsbekämpande insatser pådessa <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> följer vanligen väl inarbetade arbetsrutinerbåde i det myndighetsspecifika arbetet och ifråga <strong>om</strong> samverkan. Däremot kan det finnas anledningatt diskutera en klarare uppgifts- och ansvarsfördelningmellan myndigheterna i fråga <strong>om</strong> detbrottsförebyggande arbetet. En sådan diskussion börkunna ske internt in<strong>om</strong> Ekorådet. När det gäller attförebygga svartarbete torde det förebyggande arbeteti stor utsträckning vara en fråga <strong>om</strong> att påverka attityder.Här har Skatteverket en given roll efters<strong>om</strong> en avverkets huvuduppgifter är att värna <strong>om</strong> samhälletsskattebas. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> gör också insatserav attitydpåverkande art, medan Rikspolisstyrelsenhittills har haft andra fokus för sin brottsförebyggandeverksamhet. Brottsförebyggande rådet har s<strong>om</strong> bekantinte primärt till uppgift att bedriva ”kampanjer”.En vanlig förklaring till <strong>den</strong> mindre avanceradeeko<strong>brottsligheten</strong> är okunskap <strong>om</strong> gällande regler. Detleder i många fall till att småföretagaren inte inservilka krav s<strong>om</strong> ställs när det gäller bokföring, redovisningoch skyldigheten att deklarera. En del företagareförsöker sköta sin bokföring och sina deklarationersjälva. Att sätta sig in i regelsystemet är svårt och tartid. Det kan för många bli en övermäktig uppgift attbedriva verksamhet, generera pengar och samtidigtsköta olika administrativa uppgifter. Brottsförebyggandeinformationsinsatser bör i ökad <strong>om</strong>fattningriktas mot nya företagare.Förut<strong>om</strong> att myndigheterna i samverkan mednäringslivet och arbetslivets organisationer gör brottsförebyggandeinsatser av olika slag är det viktigt attlagstiftaren så långt s<strong>om</strong> möjligt förenklar de regelverks<strong>om</strong> företagarna har att följa. Många av de mindreallvarliga ekobrotten är en följd av att företagaren förloratkontrollen över sitt företag, något s<strong>om</strong> ofta ledertill konkurs. Företagaren har då kanske gjort sig skyldigtill bokföringsbrott och skattebrott. Enklare regelverkpå andra <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> kan bidra till att företagarenkan fokusera mer på uppgiften att sköta företagetsekon<strong>om</strong>iska angelägenheter på ett seriöst sätt.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> har infört en särskild ärendehanteringsrutinför mål med mindre avanceradekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Rutinen innebär att brottenutreds och lagförs snabbt, effektivt och rättssäkert me<strong>den</strong>hetliga och rationella metoder. Många av brottsutredningarnagen<strong>om</strong>förs vid Skatteverkets skattebrottsenhetermed mycket goda resultat. Reformen har hittillsvarit mycket lyckad och har lett till både höglagföring och korta gen<strong>om</strong>strömningstider. Samtidigtger reformen viktiga och tydliga kriminalpolitiskasignaler. Den s<strong>om</strong> anmäls för ekobrott får sin sakprövad på ett snabbt och enhetligt sätt och ett snabbtbesked <strong>om</strong> det skall ske en lagföring eller inte. För <strong>den</strong>s<strong>om</strong> ”frias” från brottsmisstankarma k<strong>om</strong>mer detefterlängtade beskedet efter kortast möjliga tid. Detkan många gånger vara av stor betydelse för <strong>den</strong> misstänktemed tanke på hans eller hennes möjligheter tillfortsatt yrkesutövning. För <strong>den</strong> s<strong>om</strong> har begått ekobrottsker lagföringen snabbt och effektivt. De brottsförebyggandeeffekterna av en sådan snabb lagföringskall inte underskattas.Slutsatsen blir att regelförenklingar, ett bra brottsförebyggandearbete, en utvecklad myndighetssamverkansamt i sista hand en snabb och effektiv lagföringär de viktigaste åtgärderna för att möta ekon<strong>om</strong>iskbrottslighet i en expanderande svart ekon<strong>om</strong>i ochbrottslighet s<strong>om</strong> hotar skattebasen.
5657Brottslighet s<strong>om</strong> hotar finansmarknadernaInternationaliseringen på finansmarknaderna k<strong>om</strong>mer att öka under de närmaste åren.Därmed ökar också riskerna för brottslighet. Förtroendet för de finansiella systemen kanskadas och det svenska näringslivets kapitalförsörjning samt tillväxten kan hotas <strong>om</strong> intefinansmarknaderna skyddas från brottslig verksamhet.EG:s nya direktiv <strong>om</strong> marknader för finansiella instrument (MiFID) införs i Sverige<strong>den</strong> 1 november 2007. Gen<strong>om</strong> direktivet ökar möjligheterna att upptäcka och lagförabrott på <strong>den</strong> svenska finansmarkna<strong>den</strong> när handeln sker från utlandet.För att skydda finansmarknaderna mot brottsliga angrepp behövs en utvecklad samverkanmellan berörda myndigheter och företrädare för markna<strong>den</strong>s aktörer samt ettutvecklat internationellt samarbete.ProblembeskrivningDe s<strong>om</strong> begår brott på finansmarknaderna är oftapersoner med tillgång till insiderinformation ellerandra särskilda kunskaper <strong>om</strong> värdepappershandeln.Brottsaktörerna är dock fler idag och inte lika h<strong>om</strong>ogenas<strong>om</strong> tidigare. Antalet personer med insynsställninghar ökat kraftigt s<strong>om</strong> en följd av att mångamindre bolag nu börsnoteras. Det betyder att flerpersoner nu har möjlighet att gen<strong>om</strong>föra marknadsmissbruksbrott.Handeln på börser och auktoriserade marknadsplatserutförs av dess medlemmar, till exempel bankeroch värdepappersinstitut. Fysiska personer är därförhänvisade till handel via mäklare anställda hos medlemmarna.Utvecklingen på Internet har dock letttill att det har blivit lättare för både mindre företagoch privatpersoner att handla via mäklare på nätet.För <strong>den</strong> enskilde framstår det dock s<strong>om</strong> att handelnsker direkt på börsen eller <strong>den</strong> auktoriserade marknadsplatsen.Vissa insiderbrott begås in<strong>om</strong> så kallade investerarringar.I sådana ringar förs insiderinformation snabbtoch systematiskt vidare från personer med insynsställningtill ut<strong>om</strong>stående personer. Om dessa använderinformationen för olika transaktioner kan även debegå insiderbrott. Informationsöverföringen kan gåmycket snabbt och sker ofta över de nationella gränserna.E-post och telefonlistor från aktiemäklare äribland framk<strong>om</strong>liga vägar för att bevisa kontaktermellan ringens medlemmar och att viss informationhar överförts. Kontakt och samarbete med myndigheteri andra länder är därför en nödvändig förutsättningför en effektiv brottsbekämpning.Användandet av utländska stiftelser eller andra utländskarättsubjekt s<strong>om</strong> slutkunder i <strong>den</strong> gränsöverskridandehandeln försvårar för de brottsbekämpandemyndigheterna att fastställa <strong>den</strong> verkliga slutkun<strong>den</strong>si<strong>den</strong>titet. Brottsutredningarna kan dra ut på ti<strong>den</strong>efters<strong>om</strong> <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> ofta behöver ansöka<strong>om</strong> rättslig hjälp i de länder där det utländska rättssubjektethar sitt säte. Det är ofta besvärligt för debrottsutredande myndigheterna att visa att det är huvudmannens<strong>om</strong> ligger bak<strong>om</strong> transaktionen. Skälettill det kan vara att det är svårt att få fram uppgifter<strong>om</strong> vem s<strong>om</strong> äger stiftelsen eller att förvaltaren påståratt han eller hon har gen<strong>om</strong>fört transaktionen på egetinitiativ. Det kan många gånger också vara svårt attin<strong>om</strong> rimlig tid få rättslig hjälp från andra länder.Marknadsmissbruksbrott kan också begås gen<strong>om</strong>otillbörlig marknadspåverkan. Det finns flera olikasätt att driva upp eller ned kursen på ett värdepapperpå ett olagligt sätt. Ett sätt är att leverera informations<strong>om</strong> inte är korrekt och på så sätt styra kursutvecklingenav ett värdepapper i önskad riktning. Ett annatsätt är att på konstgjord väg skapa handel i en aktieoch därmed öka dess värde.Omfattning av brotten på finansmarknaderna äroklar. Det finns inte belägg för att brotten ökar ellerminskar till följd av växlingar i konjunkturen. Det ärsnarare andra faktorer s<strong>om</strong> markna<strong>den</strong>s totala tillväxt,möjligheten för allt fler att delta i handeln och möjlighetenatt undgå upptäckt s<strong>om</strong> påverkar <strong>brottsligheten</strong>s<strong>om</strong>fattning.Författningsreglering m.m.De brott s<strong>om</strong> begås på finansmarknaderna kan delasin i två kategorier, dels de så kallade marknadsmissbruksbrottens<strong>om</strong> regleras i lagen (2005:377) <strong>om</strong> straffför marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument– i dagligt tal kallad marknadsmissbrukslagen,dels andra brott s<strong>om</strong> till exempel bedrägerier ochsvindlerier. Marknadsmissbrukslagen trädde i kraft<strong>den</strong> 1 juli år 2005 och grundar sig på ett EG-direktiv.Marknadsmissbruksbrotten kan i detta sammanhangdelas in i två huvudkategorier, insiderbrott ochotillbörlig marknadspåverkan. Otillbörlig marknadspåverkanavser olika former av kursmanipulation.Den kanske viktigaste nya lagstiftnings<strong>om</strong>rådet gällerEG:s direktiv <strong>om</strong> marknader för finansiella instrument(MiFID). MiFID antogs under 2004 och reglerarverksamheten för värdepappersinstitut ochreglerade marknader. Direktivet skall vara implementerati svensk rätt <strong>den</strong> 1 november 2007 och har följandesyften.Enhetliga rörelseregler skall skapas för värdepappersbolagoch reglerade marknader.Reglerna in<strong>om</strong> EU mot olika former avmarknadsmissbruk skall skärpas och samordnas.Reglering av innehållet i de prospekt s<strong>om</strong> skaoffentliggöras när värdepapper erbjuds tillallmänheten eller tas upp till handel.Ökad öppenhet gen<strong>om</strong> informationskrav föremittenter s<strong>om</strong> är noterade på en regleradmarknad.MiFID föreskriver att värdepappersföretag skall rapporteraalla transaktioner s<strong>om</strong> man gör i finansiellainstrument till en utvald myndighet i respektive medlemsland.Myndigheten skall gen<strong>om</strong> rapporteringenövervaka att företagen handlar hederligt, rättvist ochprofessionellt och på ett sätt så att marknadernas integritetfrämjas.Gen<strong>om</strong> MiFID k<strong>om</strong>mer en reglering <strong>om</strong> s.k. bästaordergen<strong>om</strong>förande (Best execution) att införas i regelverket.Ett värdepappersinstitut skall vid utförandeav en order vidta alla rimliga åtgärder för att uppnåbästa möjliga resultat för kun<strong>den</strong> med beaktande avpris, kostnad, skyndsamhet, sannolikhet för utförandeoch andra för kun<strong>den</strong> väsentliga <strong>om</strong>ständigheter. Bestämmelsernasyftar till att skydda investerare s<strong>om</strong> intehar full känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> marknadspåverkande informationoch därför inte kan bedöma <strong>om</strong> priset är deträtta. Bestämmelserna gäller finansiella instrumentoch k<strong>om</strong>mer att vara tillämpliga vid utförande av orderpå en kunds uppdrag, dvs. vid såväl k<strong>om</strong>missionshandels<strong>om</strong> vid handel mot eget lager.Ett värdepappersinstitut skall upprätta system ochriktlinjer för hur institutet ska kunna uppnå bästamöjliga resultat vid utförande av kunds order. I riktlinjernaskall för varje kategori av finansiella instrumentfinnas uppgifter <strong>om</strong> de olika marknadsplatserdär institutet utför sina kundorder och de faktorer s<strong>om</strong>påverkar valet av marknadsplats.Myndigheternas insatser -åtgärder, arbetsmetoder och samverkanFinansinspektionen är <strong>den</strong> myndighet i Sverige s<strong>om</strong>k<strong>om</strong>mer att registrera information <strong>om</strong> handel medfinansiella instrument s<strong>om</strong> värdepappersföretagengen<strong>om</strong>fört. Av <strong>den</strong> anledningen har FI tillsatt ett projektför att utveckla systemet för transaktionsrapportering(det s.k. TRS-systemet).Finansinspektionen har under 2006 tagit fram enhuvudstudie <strong>om</strong> detta system. Studien innehåller ettbeslutsunderlag för TRS och en kravspecifikation förteknik och arkitektur. Implementeringsfasen av TRSprojektetinleddes under våren 2006 och skall leda tillatt det färdiga systemet finns på plats och i bruk <strong>den</strong>1 november 2007.
5859En viktig del i implementeringsfasen är att harmoniserarapporteringskraven och rapporteringsteknikenmed övriga europeiska länder. Finansinspektionen harförut<strong>om</strong> att samarbeta <strong>om</strong> format och standarder påEU-nivå inlett ett nära samarbete med de nordiskaoch baltiska länderna, för att få till stånd ett gemensamtgränssnitt för rapporteringen och så långt s<strong>om</strong>möjligt få ett likartat system i alla nordiska och baltiskaländer. Finansinspektionen har varit mycketdrivande i detta samarbete.Att utreda och lagföra ekon<strong>om</strong>isk brottslighet påfinansmarknaderna samt penningtvätt kräver en högk<strong>om</strong>petens och ett nära samarbete mellan berördamyndigheter. Finansinspektionens roll är central ochmycket viktig. Brott mot marknadsmissbrukslagenhandläggs exklusivt av <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>, medanfrågor <strong>om</strong> penningtvätt kan aktualiseras i brottsutredningarbåde hos <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> och hosÅklagarmyndigheten. Finansinspektionen skall numerasnarast överlämna anmälningar <strong>om</strong> misstänktamarknadsmissbruksbrott till <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>.Det innebär att tvångsmedel kan användas i ett tidigareskede. På penningtvätts<strong>om</strong>rådet har Finanspolisenoförändrat viktiga uppgifter. Brottslighet in<strong>om</strong>finansmarknaderna har också oftast kopplingar tillskattebrottslighet. Skatteverket planerar därför att ökasina insatser in<strong>om</strong> det finansiella <strong>om</strong>rådet.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> har anställt erfarna finansiellaexperter för att öka kunskapen <strong>om</strong> finansmarknaderna.Experterna granskar ink<strong>om</strong>na anmälningaroch tar ställning till <strong>om</strong> handeln, till exempel med enviss aktie inför en delårsrapport, har en naturlig förklaringeller <strong>om</strong> ärendet bör utredas närmare. Definansiella experterna har tillfört <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>nya kunskaper och erfarenheter och därigen<strong>om</strong>bidragit till att förkorta handläggningstiderna.Sedan ett antal år ställer Svenska Fondhandlareföreningenupp kunskapskrav för licensiering av de finansiellarådgivarna. Samtliga mäklare på finansmarknadernautbildas. De får då kunskap <strong>om</strong> att det ärstraffbart att inte rapportera mönster och <strong>om</strong>ständigheters<strong>om</strong> kan tyda på brottslig verksamhet. ÄvenStockholmsbörsen informerar styrelseledamöterna inya bolag s<strong>om</strong> noteras där <strong>om</strong> bestämmelserna i marknadsmissbrukslagen.Marknadsmissbrukslagen och de nya rutiner s<strong>om</strong> harinförts år 2005 har gett goda effekter redan under år2006. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> gör bedömningen attde nya bestämmelserna k<strong>om</strong>mer att leda till ännustörre framgångar i bekämpningen av brott på definansiella marknaderna under de närmaste åren. <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>k<strong>om</strong>mer att fokusera på fler fällanded<strong>om</strong>ar och på att minska ti<strong>den</strong> mellan brott ochstraff efters<strong>om</strong> detta bedöms ha en brottsförebyggandeeffekt. Fler människor k<strong>om</strong>mer i kontakt medde finansiella marknaderna och berörs direkt av vads<strong>om</strong> händer där gen<strong>om</strong> det ökade sparandet och handelni värdepapper. Det kan ha bidragit till att synenpå brott på finansmarknaderna har skärpts undersenare år.Införandet av MiFID k<strong>om</strong>mer att ställa stora kravpå de berörda myndigheterna, dvs. Finansinspektionenoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>. Finansinspektionensroll i fråga <strong>om</strong> tillsyn och kontroll har redan berörts.Den utan jämförelse största utmaningen för <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>är att upptäcka och lagföra brottpå <strong>den</strong> svenska finansmarkna<strong>den</strong> när handeln sker frånutlandet. Att följa handel s<strong>om</strong> styrs från ett annat land,ofta via bulvaner för svenska medborgares räkning, ärtidskrävande och kräver betydande kunskaper. Samarbetetoch samsynen med myndigheter i länder ävenutanför EU måste utvecklas. MiFID är ett viktigt ledi arbetet med att skapa en integrerad marknad förfinansiella tjänster in<strong>om</strong> EU. Att bestämmelsernablir gemensamma in<strong>om</strong> EU k<strong>om</strong>mer att leda till enbättre överblick och en samsyn vid bedömning avhandeln på de finansiella marknaderna. Detta kan ge<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> bättre förutsättningar att utredabrottslighet över gränserna.Förut<strong>om</strong> k<strong>om</strong>petensutveckling k<strong>om</strong>mer en välfungerande myndighetssamverkan samt goda internationellakontakter att vara av stor betydelse när detgäller att skydda finansmarknaderna mot brott ochi arbetet med att förebygga och bekämpa penningtvätt.En nationell samordning av ekobrottsbekämpningenPå alla de <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattas av förslagen i <strong>den</strong>narapport <strong>om</strong> inriktningen av myndighetssamverkanmot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> 2008 – 2010 finnsdet goda förutsättningar för en framgångsrik verksamhet.Ekorådet är ett viktigt forum för de diskussioner<strong>om</strong> gemensamma frågor s<strong>om</strong> måste föras när detgäller att bekämpa ekon<strong>om</strong>isk brottslighet. Ekorådetkan också ta initiativ till myndighetsgemensammaaktioner, både för att förebygga och för att bekämpaekon<strong>om</strong>isk brottslighet.Samtidigt finns det flera exempel på att myndighetssamverkans<strong>om</strong> sker bilateralt eller multilateraltär mycket effektiv. Ett sådant exempel är <strong>den</strong> samverkans<strong>om</strong> sker mellan Skatteverket, <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>och Åklagarmyndigheten i anslutning till des.k. riksprojekten (se sid 31). På <strong>den</strong> operativa nivånhar Skatteverket och <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> k<strong>om</strong>mitöverens <strong>om</strong> effektiva kontaktvägar mellan riksprojektenoch de olika åklagare s<strong>om</strong> berörs av projekten.I <strong>den</strong> delen svarar <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> även förkontakter med ekoåklagare in<strong>om</strong> Åklagarmyndigheten.På nationell samordnande nivå sker regelbundnaöverläggningar mellan myndighetsföreträdare <strong>om</strong>t.ex. ärendeutvecklingen. Ytterst samråder Skatteverketsoch <strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>s generaldirektörermed varandra i frågor av verksövergripande karaktär.Därmed har en nationell samordning säkerställts pådetta viktiga <strong>om</strong>råde.<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong> skall enligt sin instruktion”svara för frågor <strong>om</strong> samordning och andra åtgärdermot <strong>den</strong> ekon<strong>om</strong>iska <strong>brottsligheten</strong> i <strong>den</strong> utsträckningdet följer av <strong>den</strong>na förordning, andra författningareller regeringens beslut” (1 § EBM-instruktionen).Efters<strong>om</strong> statsmakterna in<strong>om</strong> en nära framtid förväntasta ställning till frågor <strong>om</strong> <strong>den</strong> framtida organisationenför ekobrottsbekämpningen, inklusiveEkorådets roll, uppgifter och sammansättning, kan deövervägan<strong>den</strong> och förslag s<strong>om</strong> redovisas i <strong>den</strong>na rapportk<strong>om</strong>ma att handläggas i förändrade strukturer.Oavsett vilken modell s<strong>om</strong> skall gälla i framti<strong>den</strong> börinriktningen för myndighetssamverkan under dek<strong>om</strong>mande tre åren vara att myndigheterna eftersträvaren nationell samverkan på alla <strong>om</strong>rå<strong>den</strong> där dettakan leda till ett effektivare brottsförebyggande arbeteoch en effektivare ekobrottsbekämpning. Gen<strong>om</strong> attutnyttja varje myndighets specifika kunskaper ochk<strong>om</strong>petens i det gemensamma arbetet skapas förutsättningarför att nå målet <strong>om</strong> en minskad brottslighetoch en ökad trygghet.
60 7BilagaMyndigheternas representanter i arbetsgruppen:Roger Wal<strong>den</strong>strömMats HjelmgrenLotta Rytter DufwaLinda KällmanMira NaumanenPeter LöfgrenBo ArvidssonKurt NorellPeter von WowernPer NordströmUlf Arvidsson (sammankallande)Lennart BergAnn-Charlotte GustafssonMartin StjernströmPeter StoltzHans ÖhlanderÅklagarmyndighetenRikspolisstyrelsenTullverketBrottsförebyggande rådetFinansinspektionenFinansinspektionenSkatteverketSkatteverketKronofogdemyndighetenBolagsverket<strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong><strong>Ekobrottsmyndigheten</strong>