Stora Herrestad säteri. Antikvarisk förundersökning ...
Stora Herrestad säteri. Antikvarisk förundersökning ...
Stora Herrestad säteri. Antikvarisk förundersökning ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2007:41<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri<br />
<strong>Antikvarisk</strong> förundersökning, huvudbyggnaden<br />
Kristina Nilén<br />
Regionmuseet<br />
Kristianstad<br />
Landsantikvarien i Skåne
Rapport 2007:41<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri<br />
- antikvarisk förundersökning,<br />
huvudbyggnaden<br />
<strong>Antikvarisk</strong> förundersökning 2006<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> socken<br />
Ystad kommun<br />
Skåne län<br />
Kristina Nilén
Regionmuseet Kristianstad<br />
Landsantikvarien i Skåne<br />
Kristianstad<br />
Box 134, <strong>Stora</strong> Torg<br />
291 22 Kristianstad<br />
Tel 044 – 13 58 00 vx, Fax 044 – 21 49 02<br />
Lund<br />
Box 153, St Larsomr. Byggnad 10<br />
221 00 Lund<br />
Tel 046 – 15 97 80 vx, Fax 046 – 15 80 39<br />
www.regionmuseet.m.se<br />
© 2007 Regionmuseet Kristianstad / Landsantikvarien i Skåne<br />
Rapport 2007:41<br />
ISSN 1651-0933<br />
Omslagsfoto: <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri – huvudbyggnadens gårdsfasad 2006<br />
Kartor ur allmänt kartmaterial, © Lantmäteriverket, Gävle. Dnr 507-99-502.
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri - antikvarisk förundersökning,<br />
huvudbyggnaden<br />
Innehåll<br />
Inledning 6<br />
Administrativa uppgifter 6<br />
Kortfattad presentation av <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri 6<br />
Fastighetsdata och gällande skydd 7<br />
Källäget 9<br />
Historisk översikt <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri 9<br />
Medeltida anor 9<br />
1600-talet 9<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri från 1700-talet 11<br />
Förändringar under 1800-talet 13<br />
1900-talet 18<br />
Beskrivning av huvudbyggnaden 23<br />
Stilhistoriskt sammanhang 23<br />
Byggnadshistorik 24<br />
Byggnadsbeskrivning 2006 - utvändigt 27<br />
Byggnadsbeskrivning 2006 – invändigt 31<br />
Bilder från bottenvåningen 35<br />
Bilder från ovanvåningen 37<br />
Bilder från vinden 39<br />
Kulturhistoriskt värde 41<br />
Kulturhistoriska värden i anläggningen 41<br />
Kulturhistoriska värden huvudbyggnaden 41<br />
Förslag på fördjupad undersökning 42<br />
Arkiv och litteraturgenomgång 43<br />
Arkiv 43<br />
Litteratur och otryckta källor 44<br />
Websidor 44<br />
Bilagor 45<br />
Bilaga 1. Ägarlängd 45<br />
Bilaga 2. Brandförsäkring nr 13258, år 1824 47<br />
Bilaga 3. Rumsinventering, ofullständig 49
Ystad kommun i Skåne län<br />
,<br />
D<br />
*<br />
,<br />
V<br />
"<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> Säteri, huvudbyggnaden markerad med röd pil
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Inledning<br />
Regionmuseet Kristianstad har fått i uppdrag av Ramböll AB att utföra den antikvariska<br />
delen i en antikvarisk-teknisk förundersökning med åtgärdsförslag för<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri, huvudbyggnaden.<br />
Arbetet har bestått i arkiv- och litteraturstudier samt besiktning av huvudbyggnaden<br />
ur ett antikvariskt perspektiv. Förundersökningen berör som framgått<br />
i första hand huvudbyggnaden, som dock måste beskrivas utifrån sitt sammanhang,<br />
d v s den kulturhistoriskt värdefulla miljö som hela <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri<br />
utgör.<br />
Syftet är att översiktligt belysa anläggningens byggnadshistoriska utveckling<br />
och karaktärsdrag med särskilt fokus på huvudbyggnaden. Detta för att vid en<br />
förestående restaurering kunna lyfta fram och värna klart definierade kulturhistoriska<br />
värden.<br />
Administrativa uppgifter<br />
Objekt<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri<br />
Socken<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong><br />
Kommun<br />
Ystad<br />
Regionmuseets diarienr L12.20-7-06 sn 1351<br />
Byggherre/beställare Irene och Henrik von Görtz<br />
Projektledare Niclas Hansson, Ramböll AB<br />
Kortfattad presentation av <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri<br />
Anläggningen <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri utgörs idag av huvudbyggnaden flankerad<br />
av två fristående flygelbyggnader, varav den östra används som bostad för ägaren.<br />
Huvudbyggnaden har sedan 1960-talet till hälften bebotts av arrendatorn. Övriga<br />
ekonomibyggnader är huvudsakligen uppförda under 1800-talets andra hälft. Till<br />
miljön hör också den bevarade strukturen av den på 1700-talet så upphöjda och<br />
omtalade parkanläggningen. Slutligen uppmärksammas säteriets intressanta läge<br />
invid kyrkan mitt i byn, där några av husen utgör numera avsålda statarlängor,<br />
som tillhört godset.<br />
6
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Fastighetsdata och gällande skydd<br />
Fastighetsbeteckning är <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> 68:2.<br />
I den kommunala översiktplaneringen (ÖP Ystad kommun 2005) är <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s<br />
by definierat som kulturhistoriskt värdefull miljö nr 24 med följande motivering:<br />
”St. <strong>Herrestad</strong> är en by av medeltida ursprung, som har bevarat karaktären<br />
av gångna tiders socken- och häradscentrum med kyrka, tingshus och herrgård<br />
mitt i byn. Kyrkan som byggdes på 1100-talet är en av Skånes äldsta stenkyrkor.<br />
Bebyggelsen i övrigt består framför allt av mindre bostadshus, likartade i skala<br />
och karaktär. I närheten av herrgården finns parkliknande vegetation med ståtliga<br />
träd, gräsmattor och karpdammar. Byn omges av öppen odlingsmark med spridda<br />
gårdar, alléer och bronsåldersgravhögar. St. <strong>Herrestad</strong> omfattas av bevarandeprogram.”<br />
Bevarandeprogram för byar i Ystads kommun från 1985 utgör underlag vid bygglovprövning.<br />
Sedan 1998 pågår en inventering sockenvis av Ystads landsbygd som<br />
syftar till en uppdatering av beskrivningen av kulturhistoriska värden.<br />
I Kulturminnesvårdsprogram för Skåne från 1984 uppmärksammas att ”St <strong>Herrestad</strong>s<br />
gård och de gamla längorna från 1840-talet har stort kulturhistoriskt värde<br />
och bör behandlas med hänsyn härtill. Parken vid <strong>Herrestad</strong>s gård med karpdammarna<br />
är viktiga för miljön”.<br />
I det regionala kulturmiljöprogrammet från 2003 omnämns <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> i<br />
beskrivningen av särskilt värdefulla miljöer (område: Högestad - Östra Ingelstad):<br />
”<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> ligger i backlandskapet nordost om Ystad och omges av öppen<br />
odlingsmark. Området har liksom bygden i övrigt uppodlats tidigt. Synliga spår<br />
efter dessa tidiga åkerbrukskulturer är de två gravhögarna på höjdryggen söder<br />
om byn. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> är en bybildning av medeltida ursprung. Kyrkan, med ett<br />
dominerande läge på en kulle i byns norra del, tillhör Skånes äldsta stenkyrkor.<br />
Det uppfördes under 1100-talet och försågs senare under samma sekel med brett<br />
västtorn. Under 1750-talet tillbyggdes kyrkan med korsarm. I nära anslutning ligger<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> gård, omnämnd i medeltida källor, vars vitputsade flygelbyggnader inramar<br />
den stensatta gårdsplanen. Gården nås från söder via en stensatt allékantad väg. Öster om<br />
anläggningen ligger en park med karpdammar.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s härads före detta tingshus från 1802 är byggt i sten och<br />
ligger på central plats i byn, nära kyrkan. I dess närhet finns gamla byastenen<br />
kring vilken byns bönder i äldre tider samlades för att besluta vid byastämman.<br />
7
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
En central funktion i forna tiders bysamhälle hade även prästgården. Den nuvarande<br />
anläggningen i vitputsat tegel uppfördes 1870. Gamla skolhuset från 1800-<br />
talet söder om prästgården på andra sidan bygatan ingår också det i den traditionella<br />
bymiljön. Utmed södra delen av bygatan ligger bostadshus av varierande<br />
ålder och utseende samt två putsade längor från 1840-talet, uppförda av <strong>Stora</strong><br />
<strong>Herrestad</strong>s gård som stathus och ålderdomshem.”<br />
Som motiv för bevarande anges:<br />
”Området har varit en central odlingsbygd allt sedan stenåldern, vilket bland annat<br />
manifesteras genom fornlämningarna, medeltidskyrkorna och sätesgårdarna.<br />
Området är ett utpräglat storgodslandskap uppkommet redan under medeltiden,<br />
men huvuddragen är från 1800-talets agrara omvandlingar där förhållandet huvudgård<br />
– utgård är tydlig. Huvudbyggnaderna är när det gäller slottsanläggningarna<br />
till övervägande del av borgkaraktär, vilket påminner om forna orostider. De<br />
är till konstruktion och utseende unika och synnerligen väl bevarade. De väl<br />
sammanhållna slottsmiljöerna är av stort kulturhistoriskt intresse och vittnar om<br />
olika utvecklingsfaser när det gäller arkitektur och planmönster. Förutom slottsmiljöerna<br />
med ekonomibyggnaderna är även de sammanhängande brukningsarealerna,<br />
kyrkorna, alléerna och vägsystemet av betydelse för kulturlandskapet. De<br />
agrara industrimiljöerna som möllor, mejeri och stärkelsefabrik har även de ett<br />
högt kulturhistorisk värde. Högestad har starkt präglat området i byggnadsbestånd,<br />
jordbruksreformer och vägsträckningar. Både Högestad och St. Köpinge<br />
bevarar en äldre prägel med kyrka, prästgård, skolhus och gatuhus. Köpingebro<br />
är ett bra exempel på järnvägs- och brukssamhälle etablerat under slutet av 1800-<br />
talet. Nybroåns betydelse som kraftkälla finns dokumenterad med de bevarade<br />
möllorna och tillhörande byggnader. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> har bevarat karaktären av gångna<br />
tiders socken- och häradscentrum, vilket bland annat åskådliggörs av kyrkan, tingshuset, byastenen<br />
och prästgården. Övrig äldre bebyggelse i tätorten utgör en viktig del av bymiljön. Fornlämningarna<br />
och det av <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gård präglade herrgårdslandskapet är av betydelse för<br />
landskapsbilden.”<br />
1992 väcktes frågan om byggnadsminnesförklaring av dåvarande ägaren Fru Elisabeth<br />
Melander. En utredning genomfördes 1999, vilken dock inte resulterade i<br />
lagskydd enligt KML kap 3.<br />
8
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Källäget<br />
I allmän borg- och slottslitteratur är <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> märkvärdigt frånvarande.<br />
Anläggningen finns t ex inte beskriven i Slott och Herresäten i Sverige från 1960-talet.<br />
Förekommande beskrivningar understryker dock anläggningens storhet och originalitet.<br />
H H von Schwerin beskriver exempelvis <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> som egendomlig<br />
och monumental med den ursprungligen kringbyggda gårdsplanen och en sydlig<br />
huvudport överbyggd med torn för klocka. Han ser kopplingar västerut i<br />
danska herrgårdsanläggningar av liknande karaktär (von Schwerin 1932:63). Inte<br />
minst rosas den forna parkens utformning. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> finns dock omnämnt<br />
i den nyutgivna ”Svenska slott och herrgårdar”, Bedoir 2006. En god uppfattning<br />
om anläggningens utveckling från 1700-talets mitt och framåt ges av lantmäterikartor<br />
samt brandförsäkringshandlingar. Se vidare kapitel om Arkiv- och litteraturgenomgång.<br />
Historisk översikt <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri<br />
Medeltida anor<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri i sin nuvarande form härrör sannolikt från mitten av 1700-<br />
talet. Men gårdsläget intill kyrkan har en betydligt längre kontinuitet. Skriftliga<br />
källor omnämner en huvudgård på platsen redan 1340 (Kultur Malmö 1999:5).<br />
Eftersom det skriftliga källmaterialet inte omtalar någon utflyttad huvudgård kan<br />
man anta att <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gård ligger på samma plats sedan etablerandet under<br />
tidig medeltid. Därmed också sagt att det kan finnas dolda byggnadsrester<br />
från äldre tider i nuvarande anläggning. Ägarlängden för ”godset i <strong>Herrestad</strong>”<br />
finns kartlagd sedan medeltiden, se bilaga.<br />
1600-talet<br />
Från 1603 innehar en Jörgen Clausen Falk-Mormand godset som förläning från<br />
kronan. Nästa gång <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> dyker upp i det skriftliga källmaterialet är<br />
1630 i samband med att dåvarande ägaren Jörgen Svabe begär 13 gårdar och tre<br />
fästor i <strong>Herrestad</strong>s socken och by till mageskifte med kronan. Mageskiftet är ett<br />
led i godsägarens strävan att arrondera, d v s samla sitt gods, något som var vanligt<br />
under större delen av 1600-talet. Mellan åren 1630-71 läggs på detta sätt nästan<br />
hela <strong>Herrestad</strong>s socken under huvudgården.<br />
9
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Under denna period ägs <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> gods först av Ove Tagesson Thott, som<br />
säljer vidare till grevinnan Ebba Brahe De la Gardie. Vid hennes död 1674 ärver<br />
sonen Pontus Fredrik de la Gardie, gift med Beata Elisabeth von Königsmarck,<br />
godset efter modern (Kultur Malmö 1999:5). Fram till 1694 befinner sig <strong>Stora</strong><br />
<strong>Herrestad</strong> i släkten von Königsmarcks ägor, men detta år blir innevarande ägaren<br />
Philip Christoffer von Königsmarck enligt uppgift mördad och inga fler släktingar<br />
fanns som kunde ta över godset. Det verkar härefter som om <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong><br />
åter kommit i kronans ägo.<br />
Från slutet av 1600-talet finns ett syneprotokoll där <strong>Herrestad</strong> benämns<br />
som ”konungsgården” och tycks sedan en tid ha varit utarrenderad till en Jöns<br />
Kock. I protokollet (se nedan) finns även knapphändiga uppgifter om anläggningens<br />
utseende. Norra längan är vid denna tid en korsvirkeslänga, med timran<br />
av ek och facken fyllda med tegel, taket täckt med tegel. Dessutom omtalas en<br />
flygel i väster.<br />
Det måste vara denna anläggning som syns på det äldsta bevarade kartmaterialet<br />
visande <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>, en odaterad karta som dock kan härledas till början<br />
av 1700-talet (troligen är detta 1704 års karta som omtalas på karta från 1768).<br />
Kartan bekräftar alltså att det nuvarande säteriets föregångare var belägen på<br />
samma plats, just väster om kyrkan.<br />
Nedanstående avskrivning är hämtad ur H H v Schwerins exerpter, Skånska herrgårdar<br />
II, Skarhults godsarkiv, Skarhult:<br />
Ur Kungl. Kammarkollegii 2. provinskontors nummerserie konv. 145½, del 3<br />
A:o 1695 d. 4 novembris, blef föllie af Hans Exeell:z General lieutnamptens och Gouverneuren<br />
Höghwällborne Baronens H:r Otto Wellingghs Order af Stockholm den 8 maj A:o<br />
1694 hållen lagha huusesyn öfwer konungsgården <strong>Herrestad</strong>h, hwilcken Arrendatorn Wällbetrodde<br />
Jöns Kock för arrende bebodt och ännu innehafwer; Närwarande Undertechnade 10<br />
nämbdemänn. Sampt desuthan Een Muremästare, Een Smedh, Een glasmästare och en Timmermann.<br />
Hwad Man- och Ladugårdhshuusens närwarande tillståndh wedkommer, så förewtter<br />
dher medh som föllier.<br />
Norre Längan af Korswärck, Timmerwärket af Eek och Tegellmuur.<br />
”Tacket öfwer den nya Byggningen ähr aff tegell”<br />
Wästra flygeln<br />
Tak av tegel<br />
10
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Renritning av karta från 1704,<br />
Kultur Malmö 1999:5<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri från 1700-talet<br />
Under det för anläggningens vidkommande så omdanande 1700-talet övergick<br />
godset från kronan till generalen, riksrådet, greven Carl Gustaf Hård. Det var i<br />
familjen Hårds ägo som godset genomgick stora ombyggnader. Härom talar dock<br />
inga skriftliga källor. Däremot krönes portalen över huvudbyggnadens entré än<br />
idag av ätterna Hårds och Wachtmeisters vapen. Här residerade på 1750-talet greve<br />
Johan Ludwig Hård och hans gemål Ulrika Wachtmeister. Godset var hans<br />
farsarv (Ystadiana 1991: Rasmusson, s 121). Det finns en nästan samtida beskrivning<br />
av den nya anläggningen genom Lorents Gillberg (Gillberg 1765:69):<br />
Herrstad Säteri 7 7/8 hemman, Fru Grefwinnan Wachtmeister. (e) Corps de Logien är nyligen<br />
grundmurad 2:ne Wåningar hög. Ladugården strax derwid af 4:ra st Bygnader hear af<br />
2:ne äro grundmurade och 2:ne af korswärck, så och derwid en grundmurad och wäl inrättad<br />
Loge. Trädgården är både stor och wacker, belägen på norra sidan om Corps de Logien, beprydd<br />
med bäckar, alléer, ritningar, lusthus och springe watn m.m.<br />
En karta över <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> by från 1768 illustrerar på ett utmärkt sätt anläggningen<br />
vid denna tid. Den nyligen uppförda huvudbyggnaden, friliggande i norr,<br />
bildar en nästan sluten gård tillsammans med den motstående ladugården. Ladugården<br />
utgörs av en bredare länga i väster, respektive en långsmal länga i öster,<br />
sammanbundna av en numera riven länga i söder. I ladugården ingår även en<br />
mindre byggnad, ett brygghus, i det fyrlängade komplexets nordvästra hörn. Även<br />
den omtalade logen syns på kartan från 1768, liksom andra vid denna tid till godset<br />
hörande byggnader och anläggningar.<br />
11
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Karta över <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s by 1768, kopia i Regionmuseets arkiv. Kartan finns i färg såväl på <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong><br />
som i Lantmäteristyrelsens arkiv.<br />
12<br />
HR Betyder mangården med corps de logien 2 våningar hög, samt 3 grundmurade huslängor<br />
Hv Köksgården (kiögs-) med brygghus av korsvirke<br />
A Ladugården, med en grundmurad länga<br />
B Gamla trädgården, med innehåll som 1704 års karta utvisar<br />
Bb nya trädgårdsplanen, 1. iskällare 2. lusthus 3. fatabur 4. trädgårdsmästarhus<br />
C Kökshagen<br />
D Trädhagen<br />
E Gräshage<br />
F Fiskedamm<br />
G Fiskedamm<br />
H Fiskedamm<br />
I dito damm men avsedd till byns vattning<br />
K dito
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Förändringar under 1800-talet<br />
Sedan <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gods i slutet av 1700-talet sålts till ett borgarkonsortium i<br />
Ystad följer de närmaste decennierna ett antal ägarbyten. 1815 säljer konsortiet<br />
godset vidare till krigsrådet Carl-Henrik Palm, och genom byte övergår fastigheten<br />
samma år till överstelöjtnanten A F Tornérhielm.<br />
Att döma av uppgifter från en brandförsäkringshandling upprättad 1824<br />
skedde stora förändringar när det gäller byggnadsbeståndet under denna period. I<br />
söder hade redan 1797 byggts nya fähus. 1802 uppfördes ett bränneri. 1807 tillbyggdes<br />
den stora loglängan i väster med vandringshus (hela byggnaden numera<br />
riven). 1817 uppfördes två mindre hus varav ett Osttryckeri, dvs ett ostmejeri<br />
eller ysteri. Året därpå genomgick östra och västra ladugårdsbyggnaderna genomgripande<br />
ombyggnader. Dessa byggnader var fortfarande under denna tid<br />
sammanhållna av en långsmal portlänga i söder som hyste häststall och vagnsbodar.<br />
Denna länga utökades ytterligare åt söder 1822. Sedan ett par år ägdes <strong>Stora</strong><br />
<strong>Herrestad</strong> Säteri nu av Kommercerådet Carl Martin Lundgren i Ystad.<br />
Skånska Rekognosceringskartan från 1810. Här syns Säteriet med huvudbyggnaden i norr och den motstående<br />
trelängade ladugårdsanläggningen. Dessutom utmärker sig den imponerande trädgårdsanläggningen norr om<br />
huvudbygganden. En struktur som bevarats in i nutid.<br />
13
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Karta hämtad ur brandförsäkring nr 13258 upprättad år 1824.<br />
14
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Beskrivning till kartan från 1824:<br />
1. Corps de Logi 2ne Wåningar<br />
2. Magasin Byggnad wid Kyrkan<br />
3. Stallängan i söder och ? 1 wåning<br />
4. En lutebyggning i Södra delen af<br />
byggnad nr 5<br />
5. Ett Fähus<br />
6. Osttryckeri<br />
7. ?<br />
8. Logelängan<br />
9. Loge? Tröskwärk en wåning<br />
10. Svin- och fårhus<br />
11. Fähus<br />
12. Bränneriet en wåning<br />
13. ?<br />
14. Ett litet Boningshus vid gatan<br />
A. Gården m. Byggnader och Ladugård<br />
B. <strong>Stora</strong> Trädgården med alléer<br />
C. Planteringen m. Gångar och alléer<br />
D. Kvarter m. Trädgårdshuset<br />
E. Kyrkogården med Kyrkan<br />
F. Lilla trädgården med ?<br />
G. Kålgården<br />
Om den utveckling och upprustning som skedde under 1800-talets första decennier<br />
i kölvattnet från den agrara revolutionen vittnar även en samtida beskrivning<br />
från 1840, nämligen Nils Bruzelius omarbetning av Gillbergs Historisk, Oeconomisk<br />
och Geografisk Beskrifning öfwer Malmöhus Län uti Hertigdömet Skåne. I närmast lyriska<br />
ordalag redogör Bruzelius för <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Frälse Säteri, såväl när det gäller<br />
utformningen som driften:<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Frälse säteri. 7 7/8 mantal, tillhörigt herr CommerceRådet Lundgren<br />
i Ystad, har ett grundmuradt tvenne wåningar högt boningshus, med stor och rymlig ladugård,<br />
likaledes grundmurad och i förträffligt stånd, samt en widlyftig och wäl anlagd trädgård med<br />
stora alléer och springwatten. Sedan ägaren tagit under eget bruk alla gården tillhörande och<br />
underlydande hemman i byn, hafwa derå med en alldeles oerhörd kostnad blifwit anlagde och<br />
upbyggde flera ladugårdar; hwilka hemman af Statfolk driwas med egna dragare, hwarigenom<br />
egendomen från ett alldeles förfallet skick blifwit försatt i det förträffligaste tillstånd, och försedd<br />
med derå upförda kostsamma byggnader, betydliga planteringar och gärdesgårdar af sten m. m.;<br />
hwilket arbete äfwen fulländats med en nästan alldeles förwånande kraft och skyndsamhet, så<br />
att egendomen numera åt ägaren också inbringar en deremot swarande betydlig afkastning. I<br />
förening med ett välordnat cirkulationsbruk planteras här öfwer 1000 tunnor potäter årligen,<br />
som allt förwandlas i brännwin, och hwarest denna rörelse också drifwes i större scala än på<br />
något annat ställe inom hela Länet. 70 par oxar, 3 à 400 får af holländsk race, och ett betyligt<br />
antal får jemte nästan otaliga härar af swin och ungboskap, som finnas wid denna egendom,<br />
wittna allt om egendomens storlek, fruktbarhet och ägarens stora förmåga och rikedom att<br />
15
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
än ytterligare kunna updrifwa afkastningen, hwartill läget på ½ mil från Ystad ganska mycket<br />
bidrager. Betydliga åkerfält besås af klöfwer och rapsat, hwilket senare sädesslag på flera större<br />
egendomar i senare tider blifwit mera allmänt. Så tydligt det är för åkerbruket och lantmannanäringarne<br />
att män med kunskaper och förmögenhet winlägga sig derom; så hedrande äro dylika<br />
företag för hwar och en, och i synnerhet för capitalisten och en handlande, som i närwarande<br />
tider med större lätthet och wida mindre omsorg är i tillfälle att använda på andra speculationer<br />
fin förmögenhet.<br />
Ovan redovisade framtids- och framgångstro till trots försattes godset i konkurs<br />
1849, och tvingades till försäljning. Som köpare trädde ett konsortium in, lett av<br />
greve Raoul Hamilton. Härefter såldes <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> Säteri till grevinnan Alexandra<br />
Sparre på Kronovall (Kultur Malmö 1999). Hur djupgående denna ekonomiska<br />
svacka var är idag oklart, 10 år senare kan nya omfattande byggnadsföretag<br />
i varje fall konstateras i brandförsäkringshandlingarna.<br />
Brandföräkringshandlingen från 1862 nämner Herr Consuln Johan Robert<br />
Lundgren, son till Carl Martin Lundgren, som ägare. Värderingen gäller tillbyggnad<br />
av huvudbyggnadens västra gavel, som uppfördes 1860: Ett stenhus i godt stånd<br />
med egna murar å trenne sidor, år 1860 tillbygdt västra ändan af corps de logibyggnaderna ---<br />
har två våningar täckt med jernplåttak Första eller nedre våningen, hvars yttermurar äro 2 fot<br />
och skiljemurarna 1 fot tjocka, af tegel uppförda, har ett rum och ett brygghus --- andra eller<br />
öfvre våningen består av 2 rum och korridor.<br />
Dessutom omtalas att byggnaden alldeles väster om huvudbyggnaden blivit<br />
påbyggd med en våning, samt slutligen att en ny tillbyggnad uppförts invid västra<br />
sidan av västra längan. Man kan konstatera att den södra ladugårdslängan med<br />
genomfartsport ännu finns kvar 1862.<br />
1868 görs omfattande förbättringar på östra längan som förses med ny och<br />
kostsammare inredning: Ett tvåvåningshus, hvars nedre våning är af gråsten och öfvre våning<br />
af bränd tegel, --- försedd med skiffertak och nedervån inredd till 2ne större och 2ne mindre<br />
vedbodar, 1 större och 1 mindre materialbod samt gårdens kontor. Öfvre våningen är inredd till<br />
4 rum, 1 biljardsal och korridor. Med tanke på att den östra längan nu försetts med<br />
skiffertak är det högst troligt att takmaterialet även bytts ut på huvudbyggnaden<br />
omkring 1860, då stora förändringar företogs med byggnaderna. Den engelska<br />
frihandeln gav svenska entreprenörer möjligheter att exportera till England. Det<br />
är därför ingen slump att importen av t ex skiffer för taktäckning blir allt vanligare<br />
vid denna tid.<br />
1892 görs en ny brandförsäkringsvärdering på anmodan av Patron C V F<br />
Lundgren gällande försäkring av en magasinsbyggnad uppförd på den gamla<br />
grunden till Osttryckeriet. På den åtföljande kartan kan man nu också konstatera<br />
att ladugårdsanläggningens portlänga i söder är riven.<br />
16
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Karta tillhörande brandförsäkring 30285, från år 1892.<br />
Byggnader på kartan från 1892:<br />
1. Corps de logis<br />
2. Brygg- och boninghus, sammanbyggt med nr 1.<br />
3. Boninghus, material- och vedbodar<br />
4. Stall, vagnsport, drängkammare och magasin av sten och tak av spån<br />
5. Hemlighus, mangel- och torvbod, sten-korsvirke med tak av spån<br />
6. Spannmålsmagasin (nyuppfört)<br />
7. Visthus av sten med spåntak<br />
8. Logbyggnad<br />
9. Logbyggnad av sten och spåntak<br />
10. Vagnsskjul<br />
11. Stall- och drängkammare<br />
12. Sockenkyrka<br />
17
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
1899 upprättas åter en ny brandförsäkring, egendomen som vid denna tid tillhör<br />
”<strong>Herrestad</strong>s intressenter” sägs nu bestå av:<br />
1. Corps de logis på stengrund, uppfört i två våningar och vind. Huggen sten och<br />
bränd tegel o murbruk, finputsad. Skiffer på brädläkten. Innehållande i 1:a våningen:<br />
1 förstuga, 1 korridor, 12 större och mindre rum, 1 kök med spisel och<br />
bakugn och 2 skafferier; i 2:a våningen 1 förstuga, 2 korridorer, 13 rum, 1 garderob,<br />
1 stärkrum (?); och på vinden 4 rum och 4 kontor. Rummen används inte<br />
som boningsrum. Innanväggarna finputsade och rummen i våningarna en del<br />
tapetserade och en del målade. Innertak gipsade. Golv av kalksten och trä.<br />
2. Boninghus i två våningar, uppförd intill västra gaveln av nr 1. Av bränd tegel, finputsad,<br />
tak av järnplåt. Innehållande i 1:a våningen 1 korridor, 1 tvättstuga och 1<br />
rum; i 2:a våningen 1 korridor, och 2 rum. Innerväggar finputsade, innertak gipsade,<br />
golv i tvättstugan av tegel i övrigt av trä.<br />
3. Boninghus, (östra längan). I två våningar och vind. Gråsten i 1:a våningen och<br />
bränd tegel i överdelen, finputsat. Skiffer på brädläkten.<br />
4. Stallbyggnad, uppförd i en våning och vind. Gråsten, bränd och obränd tegel med<br />
bränd tegel i gavlar, kalkrappad, tak spån.<br />
5. Hemlighus, mangelbod och torvbod, vid västra långsidan av stallbyggnad nr 4, en våning.<br />
6. Spannmålsmagasin i två våningar, bränd tegel och spåntak. Byggnaden har 10 homejor<br />
av tegel med fönster.<br />
7. Visthus av sten med spåntak<br />
8. Logbyggnad i en våning: byggd av stampad lera, stengrund, kalkrappad, gavelspetsar<br />
av bräder, spåntak.<br />
9. Logbyggnad, i en våning. Uppförd av gråsten och murbruk, spåntak.<br />
10. Vagnbod, sammanbyggd med nr 9<br />
11. Stallbyggnad i en våning och foderloft. Uppförd på 0,30 m stengrund, korsvirke,<br />
bränd och obränd tegel, med gavlar av bränd tegel, kalkrappad, spåntak.<br />
12. Kostall, uppförd i en våning och foderloft. Uppförd av gråsten i kalkbruk, med<br />
tegelomfattningar vid dörrar och fönster, spåntak med 6 homejor?<br />
13. Kyrkan<br />
14. Vattenrik damm<br />
1900-talet<br />
Genom en studie av de detaljerade beskrivningarna tillhörande brandförsäkringsakterna,<br />
varav en del med detaljerade kartor och redogörelse för inredning, ges<br />
möjlighet att följa utvecklingen av <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri även en bit in på 1900-<br />
talet. Intressanta uppgifter rörande byggnadsmaterial får man på köpet.<br />
18
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Brandföräkringshandling från 1909 (se karta till brandförsäkring från 1918)<br />
1. Corps de logis<br />
2. Corps de logis, tillbyggnad<br />
3. Boninghus [nr 1 i denna värdering] boningshus i två våningar och vind på gråstensfot.<br />
Tegel i 2:a våningen. Kalkrappad, gavlar av tegel. Takskiffer på bräder.<br />
3a. Tillbyggnad i en våning med lågt tak, på gråstensfot. Av gråsten och tegel, kalkrappad.<br />
Järnplåttak på bräder.<br />
4. Stallbyggnad<br />
4a. Huggebod [nr 2 i denna värdering]. Tillbyggnad till nr 4, i en våning och vind på<br />
gråstensfot. Av gråsten och tegel, tak täckt med skiffer.<br />
5. Hemlighus<br />
6. Magasin<br />
7. Visthus<br />
8. Loga [nr 3 i denna värdering] i en våning, stampad lera, kalkrappad, spåntak,<br />
uppgavlar av bräder<br />
9. Loga [nr 4 i denna värdering] i en våning, gråsten med kalkfog, spåntak, uppgavlar<br />
av bräder 9a. Tillbyggnad torv- och redskapsbod [nr 4a i denna värdering] i<br />
en våning på gråstensfot, sammanbyggd med nr 9. Uppgavlar åt väster med brädor.<br />
Av gråsten, kalkfogad, spåntak.<br />
10. Smedja [nr 5 i denna värdering] och vagnskjul, i en våning, vilande intill byggnad<br />
nr 9. Av tegel, brädgavel åt söder, papptak. Inredd till gårdssmedja med skorsten<br />
och ässja af tegel; öppet vagnsskjul med tak av spån vilande på stolpar av trä<br />
11. Stall<br />
12. Ladugård [nr 6 i denna värdering] Kostall i en våning och foderloft på gråstensfot.<br />
Gråsten, fogade utvändigt och putsat invändigt, samt tegel. Taket täckt med<br />
spån och delvis papp. Omfattningar vid dörrar och fönster.<br />
12a Tillbyggnad i en våning på gråstensfot. Inredd till mjölkkammare. Uppförd<br />
1908, av tegel, fogade, täckt med asfaltpapp.<br />
13. Svinstall<br />
14. Urinbrunn<br />
15. Vattendammar<br />
16. Kyrka<br />
17. Stathus<br />
18. Boningshus med tillbyggnad [nr 7 i denna värdering] i en våning och vind på<br />
gråstensfot. Boställe för trädgårdsmästaren. Tegel, brädbeklätt, uppgavlar av<br />
bräder, spåntak. Tillbyggnad åt väster (stall) samt tillbyggnad åt öster (växthus<br />
och tvättstuga), av tegel och kalkrappade, täckta med spån delvis papp.<br />
19. Svinhus [nr 8 i denna värdering] uthusbyggnad i en våning på gråstensfot, av tegel,<br />
brädbeklätt, papptak.<br />
19
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Brandförsäkring från 1918, beskrivning av byggnadsbeståndet:<br />
1. Corps de logis på stenfot i 2 våningar och vind. Inredt till bottenvån: 1 förstuga,<br />
1 korridor, 12 större och mindre rum, 1 kök med spisel och bakugn och 2 skafferier.<br />
I 2dra vån: 1 förstuga, 2 korridorer, 13 rum, 1 garderob och 1 handkammare,<br />
och å vinden 4 rum och 4 kontor. Innertaken äro kalkputsade, väggarna<br />
dels målade, dels tapetserade. Golfven dels av sten, dels av trä. Vid vestra gafveln<br />
en tillbyggnad. Huggen sten och brändt tegel kalkputsat. Skiffer på bräder.<br />
Specifikation: 20 st fönster med glas och beslag 500 kr, 20 st fönster med glas<br />
och beslag 400 kr, 11 st fönster med glas och beslag 60 kr. 2 par portar, 34 halvfranska<br />
dörrar, 8 släta dörrar, Bröst- och träpanel, 4 fasta skåp, innertrappor av<br />
sten i valv, 2 murstommar med rökrör och skorstenar av tegel, 3 st större glaserdae<br />
ugnar med stenplaner, 5 st runda dito, 4 st runda dito, 6 ugnar av järn med<br />
över och underbyggnad av tegel och rökrör i tegelmur, köksspisen av järn i köket.<br />
2. Corps de logis tillbyggnad, uppfördt intill västra gaveln i två våningar. Innehållande<br />
i 1:a våningen 1 korridor, 1 tvättstuga och 1 rum; 2:a våningen 1 korridor<br />
och 2 rum. Av bränt tegel, finputsat, tak av järnplåt. Innanväggar finputsade. Innertak<br />
gipsade. Golf i tvättstuga af tegel i öfvrigt av trä. Stomme: Brändt tegel,<br />
finputsadt. Tak av järnplåt.<br />
3. Boninghus på gråstensfot i 2 vån och vind. Inredt å bottenvån till kök, 1 spiskam.,<br />
?rum, jungfrukammare och trapprum med trappa av trä till 2:a vån, matrum,<br />
kontor, förstuga med trappa af trätill 2:a vån, 2 garderober, 1 rum, 1 förstuga<br />
med trappa och 1 förvaringsrum. 2:a vån: 2 trapprum, 2 korridorer 5 rum<br />
och 1 handkammare. Alla innertak är kalkputsade utom i förvaringsrum, som<br />
har brädtak. Väggarna äro finputsade, dels kalkstrukna, dels tapetserade. Golf av<br />
kalksten i förstugor, i övriga lokaler af trä, delvis oljemålade och linoleumsmatta<br />
på kontorsgolfen. Byggnaden har en tillbyggnad a, hvilken icke i förestående är<br />
beskrivfen. Gråsten i bottenvåningen och bränt tegel i 2ra våningen. Gavlar av<br />
tegel. Skiffer på bräder.<br />
4. Stallbyggnad På gråstensfot i två våningar och vind. Gråsten och brändt tegel.<br />
Gafvlar af brändt tegel. Kalkrappat. Tak: papp på spån. Byggnad har en tillbyggnad<br />
som icke är här ovan beskriven.<br />
5. Hemlighus på 0,5 m gråstensfot i en våning. ½hus intill byggnad nr 4, inrett till 1<br />
större hemlighus och 2ne vedbodar. Av ekkorsvirke, bränt tegel, kalkrappat. Taket<br />
täckt med asfaltpapp på spån.<br />
6. Vagnsbodar på 0,4 m hög gråstensfot i en vån. Inrett till 3 vagnsportar. Byggnadsår<br />
1917. Av bräder på korsverke. Taket täckt med asfaltpapp på bräder.<br />
7. Visthus på 0,8 m hög gråstensfot, bränd tegel fogad, asfaltpapp på tak.<br />
20
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
8. Spannmålsmagasin på 0,8 m hög gråstensfot i 2 våningar och vind. Byggnaden<br />
har 10 homejor av tegel med asfaltpapp. Av bränd tegel, gavlar av tegel. Taket<br />
täckt med asfaltpapp på spån på södra sidan, spån på norra sidan.<br />
9. Loga i en våning, inredd till hissloga och sädesloft. Gråsten med kalkfogar, gavlar<br />
av bräder, tak täckt med asfaltpapp på spån.<br />
9a Tillbyggnad, inredd till torv- och redskapshus. På gråstensfot, av gråsten med<br />
kalkfogar, gavlar av bräder, spåntak.<br />
10. Smedja och vagnsskjul av tegel och timmer under tak av papp och spån<br />
11. Vagns och redskapshus uppförd i en våning, ett ½hus på låg stenfot (pelare). Inredd<br />
till vagnsskjul å 23 m längd med öppen framsida, redskapshus å 12 m längd<br />
och dessutom 1 brygghus med inmurad panna, 1 hönshus, 1 pumphus. Korsvirke,<br />
bränd och obränd tegel med gavlar av dito, tak av asfaltpapp på spån.<br />
12. Loga i en våning. Gavlar av bräder. Väggar av stampad lera, kalkrappad. Spåntak.<br />
13. Stathus på 1,25 m hög gråstensfot, i en våning och vind. Gråsten, kalkfogar, gavlar<br />
av trä. Tak täckt med asfaltpapp.<br />
14. Lutebyggnad på låg gråstensfot. Byggår 1914. Bräder till väggar, tak täckt med<br />
asfaltpapp.<br />
15. Ladugård på låg gråstensfot, i en våning och vind. Av gråsten, kalkfogad, gavlar<br />
av tegel fogstrukna. Asfaltpapp på södersidan, spån på norrsidan.<br />
15a Tillbyggnad på låg gråstensfot i en våning, inredd till mjölkkammare. Byggår<br />
1908. tegel, fogat. Asfaltpapp på tak.<br />
16. Urinbrunn<br />
17. Svinstall på 0,4 m hög gråstensfot, i en våning och vind. Tegel fogadt, gavlar av<br />
tegel. Spåntak.<br />
18. Trädgårdsmästarebostad på låg gråstensfot i en våning och vind. Två skorstenar.<br />
Tegel, brädbeklätt, gavlar av bräder. Spåntak. Tillbyggnad i en vån åt väster för<br />
stall mm, tegel kalkrappad, spåntak. Tillbyggnad i en våning åt öster, växthus och<br />
tvättstuga, tegel kalkrappad spåntak, delvis asfaltpapp.<br />
19. Svinhus på låg gråstensfot i en våning. Av tegel, brädbeklätt. Asfaltpapp på tak.<br />
20. Kyrka<br />
21. Bostadshus för kyrkoherden<br />
21
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Skiss över <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> Säteri efter karta tillhörande brandförsäkringshandling nr 48947 från år 1918<br />
22<br />
Nr på kartan:<br />
1. Corps de logis<br />
2. Tillbyggnad (till 1)<br />
3. Boningshus<br />
4. Stallbyggnad<br />
5. Hemlighus<br />
6. Vagnsbodar<br />
7. Visthus<br />
8. Magasin<br />
9. Loga<br />
10. Smedja och vagnskjul<br />
11. Vagns och redskapshus<br />
12. Loga<br />
13. Stathus<br />
14. Lutebyggnad<br />
15. Ladugård<br />
16. Urinbrunn<br />
17. Svinhus<br />
18. Trädgårdmästarbostad<br />
19. Svinhus<br />
20. Kyrka<br />
21. Bostadshus för kyrkoherden
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Beskrivning av huvudbyggnaden<br />
Stilhistoriskt sammanhang<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri är beläget invid byns medeltida kyrka. Huvudbyggnaden,<br />
som är uppförd med gavlarna åt väster och öster, flankeras söderut av två<br />
långsträckta stenlängor. I den ursprungligen kringbyggda anläggningen från 1700-<br />
talets mitt ingick dessutom en länga i söder med genomkörsport, försedd med<br />
klocktorn. Gårdsplanen är idag öppen utan växtlighet.<br />
Huvudbyggnaden är utformad i en stramt hållen arkitektur vars klassicerande<br />
stildrag är typisk för tiden omkring 1750, men utförd med provinsiella karaktärsdrag.<br />
Kännetecknande är en väl avvägd balans mellan proportioner i fasader och<br />
tak. Den förhållandevis långsmala byggnadskroppen, uppförd ungefärligen i proportionerna<br />
1:3, är just ett typiskt provinsiellt karaktärsdrag. Mansardtakets valmade<br />
avslutningar ger byggnaden ett samlat uttryck som ytterligare understryks<br />
av fasadernas horisontella listverk och rytmiska fönsterrader.<br />
Det finns inga uppgifter om arkitekt eller byggmästare. Men konsthistorikern<br />
H H von Schwerin har placerat in anläggningen i ett byggnadshistoriskt<br />
sammanhang med liknande kringbyggda anläggningar från 1700-talets mitt – däribland<br />
Övedskloster, med Hårleman – den svenska herrgårdsstilens fader som<br />
upphovsman. Till herrgårdstypen med huvudbyggnad och flyglar förenade med<br />
en tredje länga eller mur, bildande en ”cour d`honneur” (”Övedsklostertypen”),<br />
räknar H H von Schwerin även Bälteberga, Bosjökloster och Bjärsjölagård.<br />
Beträffande den härigenom bildade slutna borggården finns släktdrag med<br />
de danska herrgårdarna, där stora pompösa porthus inte varit ovanliga. Huruvida<br />
den ursprungligen trelängade anläggningen på <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> är samtida med<br />
huvudbyggnaden är dock oklart.<br />
Flera av de för ”Hårlemanstilen” karakteristiska stildragen återfinns i huvudbyggnaden<br />
till <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>. Stilen kan också benämnas ”försvenskad<br />
fransk klassicism och dess kännetecken är (H H von Schwerin 1932, 6ff):<br />
Enkel, rektangulär och vanligtvis tvåvånig huvudbyggnad.<br />
Mansardtak, vilande på omsorgsfullt utformad kornisch. Mellan våningarna<br />
ett horisontalt band av murputs.<br />
Fasaderna saknar annan utsmyckning än rusticerade lisener och risaliter,<br />
svagt profilerade fönsteromfattningar och en enkel, men monumentalt utformad<br />
portal.<br />
23
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Vanligtvis är den förnämsta våningen den nedersta. I ovanvåningen återfinns<br />
vanligtvis sovrum, gästrum etc grupperade på ömse sidor om en i<br />
byggnadens längdriktning löpande korridor. När det gäller <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong><br />
har troligtvis det gamla bruket att placera de förnämsta rummen i andra<br />
våningen i stället fått genomslag.<br />
Skicket med en fristående huvudbyggnad flankerad av flyglar är ett av<br />
1700-talets främsta kännetecken. I bjärt kontrast mot den skånska kringbyggda<br />
gården. Ett typiskt skånskt särdrag är därför att flyglarna placerats<br />
väldigt nära huvudbyggnaden.<br />
Den femkantiga tillbyggnaden vid västra gaveln från 1860 är väl anpassad och<br />
underordnad denna symmetri.<br />
24<br />
Byggnadshistorik<br />
Nuvarande byggnadskomplex är med stor sannolikhet uppförd på 1750-talet,<br />
även om en uppgift i brandförsäkringen från 1824 anger 1780 som byggår. Stor<br />
osäkerhet råder dock kring dess ursprung och utveckling. Mycket talar för att delar<br />
av dessa byggnader kan vara betydligt äldre. En källa från 1695 uppger att den<br />
norra huvudlängan var byggd i korsvirke med timra av ek och tegelmur i facken.<br />
Det saknas äldre avbildningar och ritningar men Gillbergs beskrivning från<br />
1765 omvittnar att huvudbyggnaden utgörs av en då nyligen grundmurad två våningar<br />
hög byggnad, en byggnad som även syns på storskifteskartan från 1768.<br />
Den ståtliga och praktfulla trädgårdsanläggningen, omnämns redan av Gillberg.<br />
Drygt 50 år senare, 1824, kan det utifrån en detaljerad karta konstateras att<br />
huvudbyggnaden tycks vara oförändrad till storlek och utformning. Arrangemanget<br />
med ett trelängat komplex av ekonomibyggnader finns också kvar oförändrat.<br />
Den tillhörande kartan förmedlar även bilden av den omslutna gårdsplanen<br />
indelad i uppodlade kvarter som att döma av kartan existerar vid denna tid –<br />
i klar kontrast mot dagens gårdsplan fri från växtlighet. Möjligen kan detta förklara<br />
terrasserna utmed huvudbyggnadens och östra längans gårdsfasader. Från dessa<br />
terrasser fanns möjlighet att uppleva och njuta av blomster- och växtprakt.<br />
Beskrivningen från brandförsäkringen 1824 ger fler detaljer kring huvudbyggnadens<br />
utformning. Byggnaden uppges vara ungefär 35 m långt, 12 ½ m<br />
brett samt 7 m högt. Den är i två våningar, med en liten välvd källare och delvis<br />
inredd vind. Yttermurarna består av bränd tegel samt huggen sten. Taket täckt<br />
med tegel.<br />
Första våningen utgörs av 1 förstuga, 1 korridor, 12 större och mindre rum,<br />
1 kök med spis, stek- och bakugn samt stor skorsten.<br />
Ovanvåningen består likaså av 1 förstuga, korridor, ett antal Rum eller<br />
Kammare, 1 sal, 1 garderob och 1 salong. Trapporna i huset uppges vara i sten<br />
och det uppges även finnas två vindstrappor.
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
I huvudsak har rummen plankgolv (uppges finnas i 24 rum). Övriga rum har golv<br />
av tegel eller flis (kalksten?). Taken är av ”Gips med rör, bräder, spiktråd och<br />
kalk”. I första våningen finns 13 st halvfranska spegeldörrar med bred dubbel<br />
karm samt 3 par släta dörrar därutöver ”1 par halffranska Dörrar med Spegel<br />
låsar och beslag målade 3 ¼ aln höga”, vilket förmodligen är huvudentréns ytterdörr.<br />
Andra våningen sägs ha 21 st halvfranska spegeldörrar respektive 8 st släta<br />
dörrar. Helfranska spegeldörrar till vindsrummen tyder på att vinden delvis var<br />
inredd. Fördelat i byggnaden finns även 6 windugnar med tegel, 4 sättugnar med<br />
tegel, 5 skänkugnar med kakel samt 3 stora Porcelaine(?)Ugnar. Av intresse är<br />
också uppgiften om 120 aln wäftapeter samt 150 aln papperstapeter, som säger<br />
något om den exklusiva inredningen vid den här tiden.<br />
År 1860 uppfördes en tillbyggnad i två våningar av tegel vid huvudbyggnadens<br />
västra gaveln. Tillbyggnaden täcktes med järnplåttak. Den bestod i<br />
nedervåningen av ett rum och ett brygghus. Andra våningen bestod av 2 rum och<br />
korridor. I slutet av 1860-talet genomförs en omfattande renovering och ombyggnad<br />
av den östra flygeln, som nu uppges vara täckt med skiffer på bräder.<br />
Man får förmoda att så också är fallet med huvudbyggnaden vid denna tid.<br />
Någon gång mellan 1860-talet och 1892 görs dessutom stora förändringar<br />
med anläggningen i det att portlängan i söder rivs.<br />
Inga större förändringar verkar ha påverkat byggnaden fram till 1899, vilket<br />
kan konstateras av brandförsäkringshandlingen från detta år. Däremot ges ytterligare<br />
information om rumsindelning och funktion: ”1:a våningen: 1 förstuga, 1<br />
korridor, 12 större och mindre rum, 1 kök med spisel och bakugn och 2 skafferier;<br />
i 2:a våningen 1 förstuga, 2 korridorer, 13 rum, 1 garderob, 1 stärkrum (?); och<br />
på vinden 4 rum och 4 kontor. Rummen används inte som boningsrum. Innanväggarna<br />
finputsade och rummen i våningarna en del tapetserade och en del målade.<br />
Innertak gipsade. Golv av kalksten och trä. Boninghus i två våningar, uppförd<br />
intill västra gaveln av nr 1. Av bränd tegel, finputsad, tak av järnplåt. Innehållande<br />
i 1:a våningen 1 korridor, 1 tvättstuga och 1 rum; i 2:a våningen 1 korridor,<br />
och 2 rum. Innerväggar finputsade, innertak gipsade, golv i tvättstugan av<br />
tegel i övrigt av trä.”<br />
Beskrivningarna från 1909 och 1918 förfinar vår kunskap ytterligare, men<br />
inga större omdaningar tycks ha skett.<br />
Att döma av foton tagna av Erik Lundberg 1942 (ATA:s arkiv) var fasaderna<br />
avfärgade i någon kulör som kontrasterar mot de då vita fönsteromfattningarna.<br />
Fönsterna ser ut att vara målade i en mörk kulör.<br />
Enligt uppgift är sydfasadens och gavlarnas fönsterbågar utbytta 1967.<br />
Västra delen är ombyggd i omgångar från 1967, bl a den inbyggda balkongen och<br />
ny trappa invändigt. Även i östra delen har det gjorts ett flertal förändringar under<br />
1900-talets andra hälft.<br />
25
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Huvudbyggnadens sydfasad 1942, foto Erik Lundberg<br />
1942, ATA.<br />
Sydfasaden 2006.<br />
Huvudbyggnadens<br />
fasad åt norr 2006.<br />
26<br />
Gavel åt öster 2006.<br />
Tillbyggnaden från 1860 invid huvudbyggnadens västra gavel.
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Byggnadsbeskrivning 2006 - utvändigt<br />
Grund/sockel: Naturstensgrund. Åt söder något utskjutande, slätputsat, gråmålat<br />
sockelparti med rak avslutning. Åt norr är sockeln stänkputsad och gråmålad.<br />
Invid sydfasaden finns en ca 80 cm hög och ca 150 cm bred, utskjutande<br />
terrass uppbyggd av natursten som fogats. Terrassen är belagd med stora grå<br />
kalkstensplattor ca 150 x 150 cm, en del större. Terrassen finns inte utför tillbyggnaden<br />
i väster. På terrassen står fyra kapitäl, som eventuellt härstammar från<br />
en äldre medeltida byggnad.<br />
Även trappan upp till huvudentrén är av grå kalksten.<br />
Stomme: Tegel- och natursten (enligt uppgift ”huggen sten”, kan vara återanvänt<br />
byggmaterial).<br />
Fasader: Fasaderna är slätputsade och vitmålade, senaste ommålningen är utförd<br />
med plastfärg, på ett mycket hårt cementputsskikt. Härunder finns kalkputs.<br />
Takfotsgesims, gördelgesims och rusticering kring huvudentrén i söder är<br />
vitmålade. Runt fönsteröppningarna åt söder och östra gaveln finns profilerade<br />
omfattningar, målade i ljusgrå kulör. Nordsidan, trädgårdssidan har inga fönsteromfattningar.<br />
Tak: Skiffertaken på öppen brädläkt är troligtvis från omkring 1860, eller något<br />
tidigare. Skiffertyp: engelskt Penrhyn, 610x350 mm (motsvarar det traditionella<br />
”princessformatet”, 24x14 tum).<br />
Takfallens plåtavtäcktningar av diskret utformning. Takfönsterna, fem per<br />
takfall, ligger i liv med taken och utgörs av ålderdomliga enkla spröjsade bågar<br />
med sex rutor. Avvattningen består av fotrännor och stuprör med konformade<br />
vattkupor, svart- respektive vitmålade. I söder utbytt fotränna av Plåtisol från<br />
2004.<br />
Symmetriskt placerade uppe i nock finns två tegelmurade skorstenar med<br />
utkragande krön.<br />
Fönster: Bottenvåningens nästan kvadratiska fönster med mittpost har två lufter<br />
med kopplade bågar, spröjsindelade till sex rutor i varje båge.<br />
Övervåningens höga rektangulära korspostfönster fönster är indelade i fyra<br />
lufter, varav de nedre har sex rutor och de övre två. Sydfasadens och gavlarnas<br />
fönsterbågar byttes ut 1967. Nordsidan har äldre bågar, sannolikt från 1920-talet,<br />
varför äldre färgskikt borde kunna konstateras här i samband med restaurering.<br />
Vindsfönstret åt öster är också av äldre datum. Samtliga snickerier är idag vitmålade.<br />
27
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Dörrar: Huvudingångens indragna entréparti har en svartmålad pardörr, som<br />
stilmässigt kan karakteriseras både som rokoko och gustaviansk. Eventuellt har de<br />
blivit ombyggda vid något tillfälle. I dörrbladens ovandel är glas insatt, inramat<br />
med sirliga sniderier och försedda med skyddande smidesgaller. Nertill syns snidat<br />
rutmönster på den rokokosvängda fyllningen. De omgivande rusticerade lisenerna<br />
kröns av tavlor med familjen Hård respektive Wachtmeisters släktvapen.<br />
Åt norr finns moderna, vitmålade dörrar. Även dörren på östra gaveln har<br />
tillkommit på 1960-talet eller senare.<br />
Övrigt: Två vägghängda lyktor flankerar entrén. En parabolantenn är monterad i<br />
höjd med gördellisten på sydfasadens östra del.<br />
Tillbyggnad i väster: Den femkantiga tillbyggnaden i väster är uppförd 1860 av<br />
tegel. Fasaderna är putsade och vitmålade. Runt fönster och dörrar syns släta<br />
och/eller putsade omfattningar i ljusgrått. Taket ät täckt med svartmålad plåt.<br />
Fönster och dörrar härstammar från 1960-talet, liksom den indragna balkongen åt<br />
väster.<br />
Entrépartiet åt söder.<br />
28
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Detalj av högra dörrbladet.<br />
Fönster i sydfasadens ovanvåning.<br />
Nertill i dörrbladet syns snidat rutmönster på den rokokosvängda<br />
fyllningen.<br />
Fönster i sydfasadens bottenvåning.<br />
29
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Fönster troligen från 1920-talet i ovanvåningen norra<br />
fasaden.<br />
Fönster troligen från 1920-talet återfinns i bottenvåningen<br />
norra fasaden.<br />
30
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Byggnadsbeskrivning 2006 – invändigt<br />
Huvudbyggnadens planlösning är symmetriskt uppbyggd kring huvudentrén belägen<br />
mitt på södra fasaden med anslutande trapphus omedelbart till höger om<br />
ingången. Genom hela bottenvåningen löper en korridor i byggnadens längdriktning.<br />
Bottenvåningen har inrymt byggnadens ekonomiavdelning medan de representativa<br />
rummen huvudsakligen återfinns i ovanvåningen.<br />
Västra delen av huvudbyggnaden har inte varit tillgänglig för närmare inventering<br />
och dokumentation då den är utarrenderad som bostad och beskrivs<br />
därför i mycket korta ordalag. För östra delen har en rumsinventering påbörjats<br />
som dock bör kompletteras för att kunna tjäna som underlag för restaurering.<br />
Skiss över planlösningen i huvudbyggnadens bottenvåning. Västra delen endast hastigt besiktigad, därför ingen skiss<br />
över denna del.<br />
31
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Bottenvåningen västra delen: Enligt uppgift har personalen/tjänstefolket bott<br />
här. Reparerat och ombyggt från 1967 (av nuvarande arrendatorn). Trappan upp<br />
till ovanvåningen ny, liksom den indragna balkongen i ovanvåningen, västra gaveln.<br />
Ovanvåningen, västra delen: synliga ytterväggar av sandsten (ev återanvänd<br />
sten). Flera kakelugnar bevarade, bl a en med grå glasyr. Salong med kakelugn<br />
från 1800-talet, med kolonninramning, målningsfragment, takfris, vinranka. I salongen<br />
åt söder finns kakelugn med blått stjärnmönster i glasyren, samt bevarade<br />
väggmålningar.<br />
Skiss över planlösningen i huvudbyggnadens ovanvåning. Västra delen endast hastigt besiktigad, därför ingen skiss.<br />
32
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Bottenvåningen, östra delen<br />
Huvudbyggnadens entré utgör också den östra bostadsdelens entré. Efter passage<br />
genom vestibul eller vindfång med kalkstensplattor som golv kommer man till en<br />
nedre trapphall som också står i direkt förbindelse med korridoren, var utefter<br />
rummen i bottenvåningen är förlagda. Hall och trapphus är marmoreringsmålade,<br />
enligt uppgift senast renoverat på 1970-talet av lokal målare. Ytskiktet består av<br />
oljefärg och är på sina ställen i dåligt skick.<br />
Även i hall och korridor är golven belagda med kvadratiska kalkstensplattor.<br />
Övriga rum och utrymmen har golv av senare årgång (lamellparkett, plastmatta,<br />
linoleum, heltäckningsmatta). Nuvarande toalett (rum 05 på skiss) har kryssvälvt<br />
tak som tidigare ska ha varit målat som stjärnhimmel. Rummet fungerade enligt<br />
uppgift tidigare som gravkapell (?!), ombyggt till toalett efter 1950.<br />
I taken till rummen i bottenvåningen syns sparsamt med stuckatur. Väggarnas<br />
ytskikt är av senare datum. Under till döljer sig med stor säkerhet spår efter<br />
äldre rumsgestaltning av stort byggnadshistoriskt intresse. Ursprunglig planlösning<br />
är i huvudsak bevarad. I östra delen av bottenvåning finns idag endast en<br />
kakelugn bevarad.<br />
Ovanvåningen, östra delen<br />
Ovanvåningen nås dels genom den magnifika kalkstenstrappan som leder upp<br />
från den nedre entréhallen. Denna är sannolikt ursprunglig i byggnaden. Marmoreringsmålningen<br />
med fältindelning i nedre hallen fortsätter upp genom trapphuset<br />
och finns även i den övre hallen, liksom kalkstengolvet. Utöver huvudtrappan<br />
finns en enklare trätrappa från bottenvåningens köksavdelning längre österut.<br />
Den östra bostadens två största och mest representativa rum ligger i fil utmed<br />
trädgårdssidan åt norr, salongen nr 8 respektive ”röda rummet”, nr 7 på<br />
planskissen. I nordöstra hörnet är ett badrum inrymt och längs sydfasaden finns<br />
tre mindre rum på rad.<br />
Trots att vattenburen värme installerats finns fem kakelugnar bevarade i<br />
östra bostadsdelens ovanvåning. Likaså är dörrar och övriga snickerier välbevarade.<br />
Taken med enkel stuckatur har vid sentida renovering tapetserats med glasfiberväv.<br />
Väggarnas ytskikt är av senare datum.<br />
Vinden<br />
Vindstrappan från hallen i ovanvåningen är också den av kalksten. Här finns<br />
samma sorts dekorationsmålning på väggarna som botten- respektive ovanvåningens<br />
hall. I vindstrappan tycks dock originalmålningen ha lämnats orörd vid<br />
renoveringen på 1970-talet, som tyvärr inneburit en förenkling och kulörförändring<br />
(mindre grönt mer brunt). Originalmålningen håller hög klass och imiterar<br />
troligtvis kolmårdenmarmor.<br />
33
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Vinden är delvis inredd, med två kammare vid östra gaveln samt ett antal mindre<br />
utrymmen vid västra gaveln. Mellanväggarna utgörs av korsvirke med fyllning av<br />
råsten. På väggarna i vindsrummen kan man konsttera äldre målningsskikt och<br />
målningstekniker såsom stänkmålning. Här finns även ålderdomliga dörrar och<br />
beslag samt kakelugnar. Taken i rummen är putsade, med delvis nerfallen puts<br />
varför underliggande spräckpanel och underlag av lera med halm blivit synlig.<br />
Takstolarna är märkta I – XXVII. Märken i takstolen tyder på att den blivit<br />
ombyggd vid något tillfälle. Takstolen, av fur, i sitt nuvarande utseende är av det<br />
ovanliga slaget. En noggrannare undersökning kan sannolikt avslöja mer om takstolens<br />
historia. Möjligen kan en förändring av takstolen ha gjorts i samband med<br />
byte från tegel till nuvarande skiffer på öppen läkt. Att döma av källmaterialet<br />
tillkom skiffern troligtvis på 1860-talet.<br />
Enkel skiss över befintlig takstol.<br />
34
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Bilder från bottenvåningen<br />
Det kryssvälvda taket i rum 04, bottenvåningen. Enligt uppgift var valvet tidigare målat som stjärnhimmel.<br />
Detalj av takstuckatur i bottenvåningen.<br />
35
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Nedre hallen med marmoreringsmålade, fältindelade väggar och förmodligen ursprungliga kalkstensplattor som<br />
golv.<br />
Nedre delen av kalkstenstrappan, med fin patina.<br />
36
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Bilder från ovanvåningen<br />
Övre hallen och dörrarna som leder till vindstrappan.<br />
Övre hallen åt sydväst.<br />
Detalj av väggmålning i originalskick finns bevarad i trapphuset upp till vinden. Håller högre kvalitet än de restaurerade<br />
ytskikten i nedre respektive övre hallen, enligt uppgift vidgjorda på 1970-talet eller senare.<br />
37
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Kakelugn i rum<br />
Interiör från ”Röda salongen”, rum 7 i ovanvåningen.<br />
Salongen, rum 8 i ovanvåningen med sidentapet på väggarna och parkettgolv.<br />
38
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Bilder från vinden<br />
Kakelugn i vindsrum vid östra gaveln<br />
Norra vindsrummet vid östra gaveln<br />
Stänkmålning i vindsrum<br />
39
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Takstol och insida av skiffertäckningen<br />
Mellanväggar av korsvirke med råsten i fyllningarna.<br />
Ålderdomligt beslag på gammal vindsdörr.<br />
40
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Kulturhistoriskt värde<br />
Kulturhistoriska värden i anläggningen<br />
- Herrgårdens långa kontinuitet på samma plats invid kyrkan, en historia med<br />
rötter i medeltiden.<br />
- <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri har stora miljöskapande värden i det gamla sockencentrat<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>, inte minst parkanläggningen vars grundstruktur finns bevarad.<br />
- Herrgårdsanläggningen representerar en provinsiell 1700-talsstil, dvs ambitionen<br />
att uppföra ett fristående corps de logi med flankerande flyglar anpassad till<br />
skånska förhållanden och dess behov och förkärlek för kringbyggda gårdsanläggningar.<br />
Detta är dock mindre tydligt sedan porthuslängan i söder rivits.<br />
- <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri har också en intressant 1800-talshistoria, då anläggningen<br />
utökades och omformades i takt med nya idéer och vinningar som kom med<br />
den agrara revolutionen.<br />
Kulturhistoriska värden huvudbyggnaden<br />
- Exteriört präglas byggnaden fortfarande av en stram 1700-talsklassicsim. Det<br />
skiffertäckta taket från omkring 1800-talets mitt är en tidstypisk förändring av<br />
byggnaden. Entrépartiet med flankerande vapentavlor och den ålderdomliga ytterdörren<br />
är välbevarat. Stenterrasserna som finns utmed huvudbyggnadens<br />
gårdsfasad, liksom utmed den för bostadsändamål omkring 1860 ombyggda östra<br />
längan, är både intressanta och förbryllande. Möjligen minner de om anläggningens<br />
storhetstid under 1700-talets andra hälft och en bra bit in på 1800-talet, då<br />
gårdsplanen utgjordes av en kvartersindelad och sannolikt grönskande trädgård.<br />
- Interiört är sammanfattningsvis planlösning och rumssamband åtminstone i<br />
östra delen välbevarat. Kulturhistoriskt värdefullt är också en del äldre fast inredning<br />
såsom kalkstensgolv och –trappor, kakelugnar, dörrsnickerier, boasering,<br />
dekorativ väggmålning i trapphallar ända upp till vindsvåningen samt vindskammare<br />
med hög autenticitet.<br />
41
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Förslag på fördjupad undersökning<br />
Uppmätning: fasader och planritningar.<br />
Fördjupad undersökning av äldre färgspår inför exteriör restaurering. Ta<br />
fram förslag på kulörschema, med säkerställd byggnadshistorisk förankring.<br />
Fördjupad undersökning och dokumentation interiört.<br />
Fördjupad beskrivning övriga byggnader i anläggningen.<br />
Fördjupad beskrivning och inventering av park och trädgård.<br />
Inför projektering av framtida interiöra restaureringsarbeten bör en noggrann<br />
och detaljerad undersökning och beskrivning göras för att på bästa sätt ta tillvara<br />
äldre inredning såsom snickerier, takstuckatur, golv etc. Dessutom kan det finnas<br />
bevarade men idag dolda äldre ytskikt, varför stor försiktighet bör iakttas. Nyvunnen<br />
kunskap om äldre tiders rumsgestaltning i huvudbyggnaden på <strong>Stora</strong> herrestads<br />
säteri kan inspirera och bilda utgångspunkt för framtida utformning.<br />
Den ursprungliga planlösningen är fortfarande förhärskande i byggnaden,<br />
åtminstone i den östra delen. Inga ingrepp bör göras i äldre planlösningsprinciper.<br />
En princip som också bör beaktas är ”enklare” inredning i bottenvåningen,<br />
som utgjort byggnadens ekonomiavdelning, i kontrast mot ovanvåningens mer<br />
representativa rum och salonger för herrskapet.<br />
Lund, 24 augusti 2007<br />
Kristina Nilén<br />
42
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Arkiv och litteraturgenomgång<br />
Arkiv<br />
Regionmuseet Kristianstad: Främst material rörande kyrka och. Karta över<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s by 1768 finns som kopia i Regionmuseets arkiv. Kartan finns i<br />
färg såväl på <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> som i Lantmäteristyrelsens arkiv.<br />
Nordiska Museet: Herrgårdsarkiv Skåne, Volym 21. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> sn. Bildmaterial<br />
enligt tabell nedan:<br />
År Fotograf Neg.nr Objektbeskr Övrigt<br />
(antal)<br />
1882 ”Interiör, hvardagsrum<br />
och salon å <strong>Herrestad</strong><br />
Publ i Sv Dagbl Herrgårdsförl<br />
1924<br />
1882”<br />
1933 Hb, ext Kolorerat foto, rosa fasader<br />
vita listverk och sockel, svarta<br />
fönster<br />
1935(6) Erik Andrén 269.D. Huvudbyggnad och flyglar Mörk fönsterkulör<br />
a-f<br />
1935(3) Malmgren 261.o.anap<br />
HB, östra längan samt<br />
ekonomibyggnad<br />
1964(3) Stjernsvärd 501.J.af-<br />
Hb, säteriet<br />
ah<br />
1964 Stjernswärd 501.J.aiak<br />
Kyrka, östra flygeln, häradshäktet<br />
Folklivsarkivet, Lund: Inget om säteriet<br />
ATA, Stockholm:<br />
1992 Byggnadsminnesförklaring, fråga väckt. (senare avslagen)<br />
1962 Foto fr syd av huvudbyggnad och flyglar, Carl-Filip Mannerstråle<br />
1942 Fotografier av Erik Lundberg. Finns digitalt på Kulturmiljöbild.<br />
- Huvudbyggnad sydfasad och västra längan. Från sö.<br />
- Kyrka och östra längan från syd, 2 st<br />
- Kyrka och östra längan från nord , 3 st<br />
Riksarkivet: Inget om <strong>Stora</strong> herrestad Säteri.<br />
43
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s Säteri – antikvarisk förundersökning huvudbyggnaden<br />
Brandförsäkringsdatabas, SVAR-svensk arkivinformation<br />
Allmänna Brandförsäkringsverket: <strong>Stora</strong> herrestads säteri<br />
Brandförsäkring nr 13258, år 1824, med plankarta<br />
Brandförsäkring nr 18619, år 1844<br />
Brandförsäkring nr 21945, år 1862, med plankarta<br />
Brandförsäkring nr 23195, år 1868<br />
Brandförsäkring nr 30285, år 1892, med plankarta<br />
Brandförsäkring nr 33355, år 1899, med plankarta<br />
Brandförsäkring nr 40794, år 1909, med plankarta<br />
Brandförsäkring nr 48974, år 1918, med plankarta<br />
Litteratur och otryckta källor<br />
Bedoire, Fredric, 2006. Svenska slott och herrgårdar. En historisk reseguide. Albert<br />
Bonniers förlag.<br />
Bevarandeprogram för byar i Ystads kommun, Ystad 1985<br />
Bruzelius, Nils 1840. Historisk, Oeconomisk och Geografisk Beskrifning öfwer Malmöhus<br />
Län uti Hertigdömet Skåne, af J Lorentz Gillberg, Andra upplagan, omarbetad och utgifwen<br />
af Nils Bruzelius, Philosophiea Magister och Advocat-Fiscal. Lund, tryckt uti Berlingska<br />
Boktryckeriet, 1840.<br />
Gillberg, J Lorents, 1765. Historisk, oeconomisk och geographisk beskrifning öfwer Malmö<br />
hus lähn uti hertigdömmet Skåne /med Kongl. Maj:st:s allernådigste privilegio framgifwen af<br />
J. Lorents Gillberg 1765. Facs.-upplaga, Lund Ekstrand, 1980.<br />
H.H von Schwerin, 1932. Skånska Herrgårdar – efter Roskildefreden, Lund.<br />
Rasmusson, Margareta, 1991. Greve Hårds lefverne. Ystadiana 1991, Ystads fornminnesförening.<br />
Stadsantikvariska avdelningen, Kultur Malmö, 1999. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri, Underlag<br />
för byggnadsminnesförklaring. Otryckt rapport.<br />
Websidor<br />
http://www.penmorfa.com/Slate/penrhyn.html<br />
44
Bilaga 1. Ägarlängd<br />
Bilagor<br />
Hämtad ur <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri. Underlag för byggnadsminnesförklaring. Fastigheten<br />
<strong>Herrestad</strong> 68:2, Ystad kommun. Stadsantikvariska avdelningen, Kultur<br />
Malmö.<br />
- Öpe Thorbjörnsen äger minst 8 bol i <strong>Herrestad</strong><br />
- Kund magnus får i samband med en fredsuppgörelse 8 bol i <strong>Herrestad</strong><br />
av Öpe Thorbjörnsen<br />
1085 Kung Knut den helige (kund 1080-1086) skänker de 8 bolen i <strong>Herrestad</strong><br />
tillsammans med andra ägor till St. Laurentiikyrkan i Lund som han ärvt<br />
efter fadern kung Magnus<br />
1340 Herr Niels Börgesen Bing får låsebrev på gods i <strong>Herrestad</strong><br />
1386 Väpnaren Niels Madsen skriver sig till <strong>Stora</strong> herrestads huvudgård.<br />
1398 Ide Pedersdatter falk, änka efter Torkil Nielsen Bing, testamenterar allt<br />
sitt gods i herrestad till drottning Margrethe I och biskop Peder i<br />
Roskilde.<br />
Kungligt och biskopligt ägande<br />
1445 Väpnaren Anders Tuesen Galen (död 1471 eller 1472) skriver sig till<br />
<strong>Herrestad</strong>s huvudgård.<br />
Farbrodern Jon Andersen Galen övertar troligen godset efter Anders<br />
Galens död.<br />
1476 Jon Andersen Galen son väpnaren Ingvar Jensen Galen, gift med Birgitte<br />
Andersdatter Bing (död 1543), ärver <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> efter fadern.<br />
1487 Änkan Birgitte Andersdatter Bing övertar <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>.<br />
1489 Jens Niels Rotfeld (känd 1481-1504), g m Birgitte Andersdatter Bing,<br />
skriver sig till godset.<br />
Efter<br />
1504<br />
Änkan Birgitte Andersdatter Bing ärver återigen Herrstads huvudgård.<br />
1543 Sonen Niels Jensen Rotfeld övertar godset efter modern<br />
1569 Änkan Ingeborg På herrestad omnämns.<br />
Anders Eriksen Gagge (känd 1558-1580) köper <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gods.<br />
Sonen Claus Andersen Gagge ärver huvudgården efter sin far. Claus<br />
45
Andersen Gagge var i sitt andra gifte förmäld med Margrethe Eriksdatter<br />
Mormand.<br />
Margrethe Eriksdatter Mormands brorson Jörgen Clausen Falk-<br />
Mormand (död 1630) ärver godset.<br />
1603 Jörgen Clausen Falk-Mormand har <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> som förläning av<br />
kronan<br />
1630 Jörgen Svabe till <strong>Herrestad</strong> gård genomför ett mageskifte med kronan<br />
och erhåller ett antal gårdar i <strong>Herrestad</strong>s by och socken, vilka fogas till<br />
hans redan existerande godsinnehav.<br />
Ove Tagesson Thott (1626-1666) köper <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gods.<br />
Ove Tagesson Thott säljer godset till grevinnan Ebba Brahe De la Gardie<br />
(1596-1674), gift med greve Jacob De la Gardie (1583-1652).<br />
1674 Sonen greve Pontus Fredrik De la Gardie (1630-1692), g m Beata Elisabet<br />
von Königsmarck (1637-1723), ärver <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> efter modern.<br />
Beata Elisabet von Königsmarcks bror Wilhelm von königsmarck<br />
(1639-1688) övertar skötseln av godset.<br />
Brorsonen Philip Christoffer von Königsmarck (1665-1694) övertar<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>.<br />
Ca<br />
1700<br />
Karl XII:s general Carl Gustav Hård (1674-1744), g m Anna Charlotta<br />
Lovis Fahlström (1693-1748), sitter som ägare på godset.<br />
1744 Sonen greve Johan Ludvig Hård (1719-1798) ärver <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s<br />
säteri efter faderns död.<br />
Johan Ludvig Hårds son Carl Ludvig Hård (1749-1803) övertar säteriet.<br />
Efter<br />
1795<br />
Carl Ludvig Hård säljer <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s gods till ett borgarkonsortium<br />
i Ystad.<br />
1815 Konsortiet säljer godset vidare till krigsrådet Carl-Henrik Palm.<br />
Överstelöjtnanten A F Tornérhielm byter till sig <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri<br />
av krigsrådet Palm.<br />
1820 Kommerserådet och Riddaren Carl Martin Lundgren (1780-1852) i<br />
Ystad köper godset av överstelöjnant Tornérhielm.<br />
1849 Sonen John Robert Lundgren får i gåva <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> av fadern.<br />
John Robert Lundgrens son övertar säteriet.<br />
På grund av konkurs tvingas godset till försäljning. Köpare är ett konsortium<br />
lett av greve Raoul Hamilton.<br />
Grevinnan Alexandra Sparre Kronovall köper <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong>s säteri.<br />
1960-<br />
tal<br />
Idag<br />
Dotterdottern Elisabeth Melander, född grevinna von Görtz-Wrisberg<br />
Henrik von Görtz, son till förra ägarinnan<br />
46
Bilaga 2. Brandförsäkring nr 13258, år 1824<br />
Renskrift (valda delar)<br />
År 1824 den 15 september har undertecknad Kronofogde med biträde af Nämndemännen<br />
Måns och Lars Ingvarssöner samt Timmermästaren B Rotegren, Murmästaren<br />
Hans Whalgren, Smedmästaren P Dahlin, Glasmästaren J C Wintre,<br />
Snickaren J Löfquist och Tunnbindaren Whalström från Ystad besett och värderat<br />
nedanstående Åbyggnader å Egendomen <strong>Stora</strong> herrestad belägen i Malmöhus<br />
Län, <strong>Herrestad</strong>s Härad och <strong>Herrestad</strong>s socken samt vördige Commercerådet Carl<br />
Martin Lundgren hvarå enligt Kungl Majt:s Nådiga Reglemente för Allmänna<br />
Brandförsäkrings Wärket af den…<br />
---<br />
Egendomen som består af 7 7/8 Mantal --- är belägen --- mil från Staden Ystad,<br />
ligger på ½ mils afstånd från Saltsjön --- [redogörelse för brandredskap mm]<br />
Åbyggnader är<br />
Nr 1. Ett Stenhus uppfördt efter --- år 1780 af 2ne Wåningar 58 ¾ aln lång 21 ¼<br />
bredd 12 aln högt. Täckt med Tegeltak. Under Byggnaden finns endast en liten<br />
wälfd källare hvilken ej till försäkring upptagas. Öfver byggnaden eller Första<br />
Wåningen hvars yttermurar äro 1 7/8 aln och skiljemurar ½ aln tjocka uppfördt<br />
af brändt Tegel och huggen sten har 1 Förstuga, 1 Corridor, 12 större och mindre<br />
Rum och -?- , 1 Kök med Spisel stek- och Bakugn, samt stor skorsten. Ofvan<br />
Wåningen, hvars yttermurar äro 1 aln och skiljemurarna ½ aln tjocka af nyssnämnde<br />
Byggnadsmaterial; består af 1 Förstuga, 1 Corridor --- ---- Rum eller<br />
Kammare, 1 Sahl, 1 garderob, och 1 Salong?. Trapporna i huset af sten --- --- ---<br />
belagde med ---. 2ne Windstrappor och takfoten belagd med järnplåtar.<br />
Hela stommen af denna byggnad med stentrappor och --- befintligt godt<br />
tillstånd, wärderas till 7010<br />
Golfven av plankor i 24 Rum…<br />
Golf av bränd tegel i övirga Rum…<br />
Golv av flis…<br />
Taken av Gips med rör, bräder, spiktråd och kalk…<br />
2 trappor av träd…<br />
14 par fönster af witt glas i kitt och träspröjsar…<br />
6 par lika fönster med järngaller<br />
20 st 4-luftiga fönster af witt glas<br />
Första Wåningen<br />
13 st halffranska Dörrar i speglar med bred dubbel karm<br />
3 par släta dörrar<br />
1 par halffranska Dörrar med Spegel låsar och beslag målade 3 ¼ aln höga<br />
? aln breda<br />
Andra Wåningen<br />
21 st halffranska dörrar i speglar med dubbel karm<br />
8 st släta dörrar<br />
47
Å WindsRummen<br />
2 helfranska dörrar i speglar<br />
2 st släta dörrar<br />
2ne windstrappor(?), täckta med järnplåt ofvan och vid sidorna<br />
Takfoten? af järnplåt<br />
---<br />
6 windugnar med tegel<br />
4 sättugnar med tegel<br />
5 skänkugnar med kakel<br />
3 stora Porcelaine? Ugnar<br />
120 aln wäftapeter<br />
150 aln papperstapeter mm…<br />
Nr 2. … öfvre Wåningen och Takstolen är af nya --- 1818 i godt stånd. Täckt<br />
med furuspån och står på 1 aln hög stenfot<br />
Nr 3. Gråstensbyggnad. Takstol och frontespis 1818. Taket täckt med furuspån.<br />
Nr 4. Invid nr 3. Halvhus eller Lutebyggnad uppförd 1822. Material- och redskapsbod.<br />
Bräder… Furuspån på tak…<br />
Nr 5. Kreatur/magasin<br />
På Gården<br />
2ne grönmålade staket af ??? med portar emellan Borggård, Ladugård och Trädgård…<br />
ekestolpar…<br />
Nr 6. …uppfördt 1817… gråsten…Osttryckeri?<br />
På Gården<br />
emellan detta hus och Corps de logis är en brunn med Pump, däck och beslag<br />
Nr 7. uppfördt 1817… furukorsvirke… tegel… halmtak<br />
Nr 8. Loge… gråsten… halmtak…<br />
Nr 9. uppfördt 1807… gråsten… tröskewärk<br />
Nr 10. uppfördt 1797… furukorsvirke, bränd tegel, halmtak svin- och fårhus<br />
Nr 11. uppfört 1797… bränd tegel i furukorsvirke, halmtak, fähus<br />
Nr 12. 1802 uppfört… korsvirke, tegel, tegeltak…. Malthus och bränneri<br />
Nr 13. uppfördt detta år [1824] gråstenshus, tegeltak Torf- och potatishus<br />
Nr 14. uppfört 1819… furukorsvirke, halmtak… Boninghus?<br />
48
Bilaga 3. Rumsinventering, ofullständig<br />
RUM 01. VESTIBUL<br />
Golv kalksten<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
RUM 02. TRAPPHALL<br />
Golv Kvadratiska kalkstensplattor, mest grå någon röd.<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster -<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt<br />
Trä, profilerad med karnis, grönmålade<br />
Putsade och dekormålade. Enligt uppgift senast renoverat på 1970-talet, lokal målare.<br />
Oljefärg. På sina ställen i dåligt skick.<br />
Putsat och vitmålat<br />
Målade i ljust grön kulör<br />
Trappa i kalksten upp till ovanvåningen. Kalkstenen med räfflat snedhugget mönster.<br />
RUM 03.<br />
Golv Nyare ekgolv (lamell)<br />
Sockel ?<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster ?<br />
Dörrar ?<br />
Eldstad -<br />
Övrigt -<br />
Pärlspontpanel som bröstning, grönmålad<br />
Putsat och vitmålat<br />
RUM 04.<br />
Golv Heltäckningsmatta<br />
Sockel ?<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar ?<br />
Eldstad -<br />
Övrigt<br />
Tapetserat<br />
Putsat, stuckaturbård<br />
Stor fönsternisch…<br />
49
RUM 05. BADRUM<br />
Golv Plastmatta<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
plastmatta<br />
Målade, ljusgrått nertill vitt upptill<br />
Kryssvälvttak, skall tidigare ha varit målat som stjärnhimmel med guldsjärnor mot<br />
blå bakgrund. Idag vitmålat.<br />
Övrigt Tidigare kapell, enligt uppgift omgjort till toalett efter 1950<br />
RUM 06. KORRIDOR<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
RUM 07. KORRIDOR<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
Rum 08. GROVKÖK<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
50
RUM 09. KÖK<br />
Golv Röd linoleummatta<br />
Sockel ?<br />
Väggar<br />
Tak ?<br />
Fönster ?<br />
Dörrar ?<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
Tapetserat<br />
Kakelugn<br />
Från 1900-talets mitt<br />
RUM 010. MATSAL<br />
Golv Nyare ekparkett<br />
Sockel -<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt<br />
Tapetserad bröstning, ljusgrå. Där ovanför vitmålat.<br />
Putsat med glasfiberväv. Vitmålat, takrosett.<br />
Enkla, av 1920-talstyp. Träluckor.<br />
Smal dörr in till kök<br />
På väggarna hänger en del intressanta kartor av äldre datum.<br />
RUM 011. KORRIDOR /HALL<br />
Golv Kvadratiska kalkstensplattor.<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster -<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt<br />
Trä, målad i ljusgrönt<br />
Putsade och dekorationsmålade, marmorering i fältindelning. Stående brädklädsel<br />
under klädkrokar åt norr, målat i ljusgrått.<br />
Putsat, vitmålat<br />
1700-talsdörr med två fyllningar åt öster.<br />
Kläd- och hattkrokar utmed norra väggen. Öppet valv åt söder.<br />
RUM 1. ÖVRE HALLEN<br />
Golv Kalkstensplattor<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt -<br />
Trä, profilerade med karnis<br />
Målade, samma typ av dekor som i nedre hallen: fältindelningar med marmorering<br />
Putsat och vitmålat<br />
Grov, ful obehandlad puts sedan fönsterbytet<br />
Målade i ljusgrönt<br />
51
RUM 2.<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
RUM 3.<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
RUM 4<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
Brädgolv, brunmålat<br />
Papperstapet<br />
Putsat och vitmålat, taklist, enkel takrosett.<br />
1960-tal, kopplade bågar<br />
1700-talstyp<br />
Kakelugn, rektangulär<br />
Heltäckningsmatta<br />
Papperstapet<br />
Putsat och vitmålat, stuckaturlist. Enkel takrosett.<br />
1960-tals, kopplade bågar.<br />
1700-talstyp i fil<br />
Kakelugn, rektangulär<br />
Ev övertapetserad rund kakelugn i hörn.<br />
Heltäckningsmatta<br />
Tegelimiterande papperstapet<br />
Glasfiberväv, vitmålat. Takrosett.<br />
Kopplade, 1960-tal<br />
1700-talstyp<br />
Kakelugn, rund.<br />
RUM 5. PENTRY OCH GARDEROB<br />
Golv<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
Troligen inrett på 1960-talet, senare förnyat.<br />
52
RUM 6. BADRUM<br />
Golv Klinker<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt -<br />
Kaklat. Glasfiberväv.<br />
Samma som i salongen.<br />
RUM 7. RÖDA RUMMET<br />
Golv Smala brädor, lackat.<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt -<br />
Trälist, vitmålad<br />
Sidentapet, vidgjort för några år sedan<br />
Glasfiberväv, vitmålat. Stuckaturlist.<br />
Samma som i salongen. Enkla, 1920-talstyp? Lösa innerbågar. Glasfiberväv i fönsternischer.<br />
Vitmålade<br />
Kakelugn<br />
RUM 8. SALONG<br />
Golv Stavparkett, ek, obehandlat (bonat)<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster<br />
Dörrar<br />
Eldstad<br />
Övrigt<br />
Låg bröstning/bröstningslist, vitmålad, trä<br />
Tapetserat med gul sidentapet, fältindelning, guldkant<br />
Putsat och vitmålat på glasfiberväv, stuckaturlist<br />
Enkla, 1920-talstyp? Lösa innerbågar. Glasfiberväv i fönsternischer.<br />
Ramverksdörr med tre fyllningar, äldre färgspår skymtar igenom<br />
Kakelugn<br />
Synlig rördragning<br />
TRAPPA UPP TILL VIND<br />
Golv Kalkstenstrappan går hela vägen upp till vinden.<br />
Sockel<br />
Väggar<br />
Tak<br />
Fönster -<br />
Dörrar<br />
Eldstad -<br />
Övrigt<br />
Samma sorts dekorationsmålning på väggarna som i hall på bottenvåning, resp övre<br />
våning. Här tycks dock originalmålningen ha lämnats orörd vid renoveringen på<br />
1970-talet, som tyvärr inneburit en förenkling och kulörförändring (mindre grönt<br />
mer brunt). Originalmålningen håller hög klass och imiterar troligtvis kolmårdenmarmor.<br />
53
Regionmuseets rapportserie 2007<br />
Kulturmiljö<br />
1. Hässleholms filfabrik, AK, Henrik Borg, 2005 – 2006<br />
2. Barsebäck kyrka, Barsebäcks sn, FU, Lars Salminen, 2002<br />
3. Hovdala slott hus E, L329-förstärkningsåtgärder, Brönnestads sn, AK, Kristina Nilén 2006/2007<br />
4. Tånga kvarn, Välinge sn, AK och DK, Henrik Borg, 2004-2005<br />
5. Tegelgolv i Bäckaskogs kyrka, Kiaby sn, AK & FU, Jan Kockum, 2004& 2006<br />
6. Kävlinge gamla kyrka, 8 ½ sekler av hemligheter, Byggnadsarkeologisk undersökning, Petter Jansson, 2005<br />
7. Tåstarps kyrka, Tåstarps sn , AK, Lotta Eriksson, 2006-2007<br />
8. Sankt Ibb gamla kyrka, BAD & FU, Cecilia Pantzar & Lars Salminen, 2003-2004<br />
9. Vä kyrkogård – gammal och ny, Vä sn, FU, Tony Björk, 2006<br />
10. Härlövs industriområde boplats och grav, N Åsum och Kristianstad, AU&FU&UN, Helén Lilja, 1999-2005<br />
11. Heliga Trefaldighetskyrkan – restaurering av fönster, AK, Helena Nilsson, 2005<br />
12. Gånggriften i Odarslöv, Odarslöv sn, UN, Anders Edring, 2006<br />
13. Källna kyrka, Källna sn, AF, Lotta Eriksson och Helena Nilsson , 2007<br />
14. En kongemoseboplats i Yngsjö, AU & FU, Anders Edring, 2006<br />
15. Börringe kyrkogård – ”…ett verkligt fridens rum i skuggan av lummiga trädkronor.”, Börringe sn, Svedala kommun, DK, Helena<br />
Nilsson, Lotta Eriksson, Cissela Olsson och Åsa Jakobsson, 2005-2006<br />
16. Östra Ljungby kyrka, Östra Ljungby sn, AF, Lotta Eriksson och Helena Nilsson, 2007<br />
17. Södervidinge kyrkogård, Södervidinge sn, DK, Lotta Eriksson, 2007<br />
18. Sankt Mikaels kapell i Helsingborg, UN, Lars Salminen, 2004<br />
19. Skånska ruinvårdsprojektet, AK, Jimmy Juhlin Alftberg, 2005-2006<br />
20. Virke kyrkogård, Virke sn, DK, Lotta Eriksson, 2007<br />
21. Några arkeologiska undersökningar i Åhus, Åhus sn, FU & AK, Jan Kockum, 1996 – 2004<br />
22. Kulturreservat i Skåne -en översiktlig utredning , Paul Hansson, 2007<br />
23. S:t Jörgen i Åhus. Åhus 30:5. Åhus sn, FU, Jan Kockum, 2007<br />
24. Bronsåldersbrunnar i Näsby, Kristianstad, UN, Tony Björk, 2006 – 2007<br />
25. <strong>Stora</strong> Harrie kyrkogård, <strong>Stora</strong> Harrie sn, DK, Lotta Eriksson, 2007<br />
26. Österslöv gamla prästgård, Österslövs sn, AK, taktäckning, Jimmy Juhlin Alftberg, 2007<br />
27. Månstorps gavlar- säkringsarbeten, V Ingelstad sn, AK, Jimmy Juhlin Alftberg & Henrik Borg, 2007<br />
28. Skarhults slott - vårdplan, Skarhults sn, PJ, Kristina Nilén, 2006-2007<br />
29. Tjörnarps kyrka, Tjörnarps sn, AK, Lars-Göran Strömbom, Mia Jungskär & Lotta Eriksson, 2003-2004<br />
30. Universitetet 2, f.d. Anatomen, Värdebeskrivning 2007, BD, Henrik Borg 2007<br />
31. Bäckaskog slott L356 – renovering av västra längans fasad och tak, samt nytillverkning av grindar, AK, Kristina Nilén, 2006<br />
32. Korsbackakyrkans kyrkogård, DK, Lotta Eriksson och Emelie Petersson, 2007<br />
33. Kust och historia i Skåne – En förstudie med naturperspektiv, PJ, Åsa Jakobsson, 2007<br />
34. Sporrakulla gård – tak- och timmerarbeten, Glimåkra sn, AK, Jimmy Juhlin Alftberg, 2007<br />
35. Rivning på gång, norra kyrkogården i Lund, AK& BD, Petter Jansson, 2007<br />
36. Röddinge kyrka utvändig renovering, Röddinge sn, AK, Petter Jansson 2006<br />
37. Flädie kyrka utvändig renovering, Flädie sn, AK, Petter Jansson 2006<br />
38. Hallamölla, Eljaröds sn, AK, Emelie Petersson, 2007<br />
39. Kävlinge gamla kyrkas kyrkogård, DK, Lotta Eriksson och Emelie Petersson, 2007<br />
40. Magnaröds stenvalvsbro, Östraby socken, AK, Jimmy Juhlin Alftberg 2007<br />
41. <strong>Stora</strong> <strong>Herrestad</strong> säteri - antikvarisk förundersökning, huvudbyggnaden, <strong>Stora</strong> herrestads sn, AF, Kristina Nilén, 2006<br />
Förkortningar:<br />
AF-antikvarisk förundersökning FU- arkelogisk förundersökning PJ- projektrapport<br />
AK- antikvarisk kontroll KA- kulturhistorisk analys UN- arkeologisk undersökning<br />
AU-arkeologisk utredning MD-murverksdokumentation BD- byggnadsdokumentation<br />
DK- dokumentation, övrigt OU- osteologisk undersökning BAD-byggn-ark-dokumentation