EU:s gemensamma jordbrukspolitik - Sveriges Konsumenter
EU:s gemensamma jordbrukspolitik - Sveriges Konsumenter
EU:s gemensamma jordbrukspolitik - Sveriges Konsumenter
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
som önskar att tillämpa reformen från 2007. Tillämpningen ger medlemsländerna möjlighet<br />
att utforma stöden efter nationella förutsättningar.<br />
<strong>Sveriges</strong> Konsumentråd anser att reformeringen var ett steg i rätt riktning, men att den bör gå<br />
längre. Reformeringen kommer inte att leda till att livsmedelsproduktionen blir konsumentstyrd.<br />
Den förändrade <strong>jordbrukspolitik</strong>en kommer vare sig leda till kvalitetsförbättringar eller<br />
minskade kostnader för konsumenterna.<br />
3.2 Det ”nya” CAP<br />
3.2.1 Frikopplat stöd<br />
Frikopplingen innebär, med vissa undantag, att direktstödet för viss produktion ersätts med<br />
ett frikopplat gårdsstöd, alltså ett stöd som utgår till gårdar oberoende av vad och hur mycket<br />
som producerats. Arealstödet för jordbruksgrödor kan frikopplas med mellan 75 och 100<br />
procent. Stödet baseras på vad som tidigare har betalats ut till gården under åren 2000-2002<br />
och det finns regler för hur marken ska brukas för att stöd ska utgå (se nedan om så kallade<br />
tvärvillkor).<br />
De direktstöd som ska ersättas omfattar bland annat stöd till produktion av spannmål,<br />
oljeväxter, proteingrödor, , stärkelsepotatis, ris, durumvete, utsäde, torkat foder, nötkött och<br />
fårkött.<br />
Medlemsstaterna får dock välja att bibehålla en begränsad koppling mellan stöd och produktion<br />
på väl definierade villkor och inom tydliga gränser för att undvika att viss jordbruksproduktion<br />
i landet läggs ner.<br />
<strong>Sveriges</strong> Konsumentråd anser att frikopplingen innebär en förbättring jämfört med nuvarande<br />
system. Frikopplingen är ett försök att åstadkomma en ökad marknadsanpassning eftersom<br />
jordbrukarna nu kan välja att anpassa sig efter konsumenternas efterfrågan och inte producera<br />
det som ger högst bidrag. Förhoppningen är att förändringen leder till att överskottsproduktionen<br />
minskar eftersom stödet betalas ut oavsett vad och hur mycket som produceras.<br />
<strong>Sveriges</strong> Konsumentråd anser dock att förändringen inte är tillräcklig för att skapa en rättvis<br />
handel mellan den fattiga och den rika delen av världen.<br />
3.2.2 Tvärvillkor<br />
Utbetalningen av det frikopplade stödet är kopplat till de så kallade tvärvillkoren. Tvärvillkoren<br />
innebär att gården måste uppfylla krav inom miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa,<br />
djurskydd och arbetarskydd. Dessutom måste jordbruksmarken hållas i god hävd – skötas om<br />
på ett bra sätt, både vad beträffar miljömässiga villkor och jordbruksvillkor.<br />
<strong>Sveriges</strong> Konsumentråd anser att dessa tvärvillkor är bra eftersom de möter konsumenternas<br />
krav på livsmedel och miljöhänsyn.<br />
3.2.3 Modulering<br />
Modulering innebär att stödet till gårdarna successivt skärs ner och att medlen överförs till<br />
medlemsländerna för att finansiera landsbygdsåtgärder och miljöstöd. Direktstöden för<br />
företag med mer än 5000 euro i stöd sänks med:<br />
3 procent år 2005<br />
4 procent år 2006<br />
5 procent år 2007<br />
Därefter fortsätter det att vara 5 procent per år. Utöver dessa resurserna tillkommer ytterligare<br />
resurser från respektive medlemsland. Syftet med moduleringen är att stärka miljön och<br />
landsbygdsutvecklingens roll. Därigenom ges medlemsländerna möjlighet att i ökad<br />
utsträckning, genom riktade åtgärder, tillgodose behov på landsbygden.<br />
4