1 Figur. Diameter och höjdtillväxt under de första fem åren efter ...
1 Figur. Diameter och höjdtillväxt under de första fem åren efter ...
1 Figur. Diameter och höjdtillväxt under de första fem åren efter ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1<br />
<strong>Figur</strong>. <strong>Diameter</strong> <strong>och</strong> höjdtillväxt <strong>un<strong>de</strong>r</strong> <strong>de</strong> första <strong>fem</strong> åren <strong>efter</strong> gallringen hos befria<strong>de</strong> plantor <strong>och</strong> träd öka<strong>de</strong><br />
med ökan<strong>de</strong> storlek hos trä<strong>de</strong>n. Samban<strong>de</strong>n var statistiskt signifikanta (Hagner <strong>och</strong> Molin 1998). Data från<br />
fältförsöket i Sutme. Observera <strong>de</strong>n stora spridningen mellan enskilda provytor.<br />
1
2<br />
<strong>Figur</strong>. Stamanalys av tall som växt <strong>un<strong>de</strong>r</strong>tryckt i 53 år <strong>och</strong> sedan vuxit befriad i 26 år. Blåbärsmark, Tammela<br />
södra Finland. (Vaartaja 1951)<br />
2
3<br />
<strong>Figur</strong>. Höjdtillväxt hos planterad tall <strong>och</strong> beståndsföryngrad tall som befriats från kunkurrens från ett<br />
överbestånd. Höjdutvecklingen är i stort sett <strong>de</strong>nsamma <strong>och</strong> beror på inbör<strong>de</strong>s konkurrens. Från Vaartaja<br />
(1951).<br />
3
4<br />
.<br />
<strong>Figur</strong>. Analys av ål<strong>de</strong>rn hos en kraftigt <strong>un<strong>de</strong>r</strong>tryckt tall på Blåbärsmark, Ruovesi södra Finland (från Vaartaja<br />
1951). Många årsringar var inte kompletta i nedre <strong>de</strong>len av stammen. Somliga årsringar sakna<strong>de</strong>s helt. Det går<br />
därför inte att ål<strong>de</strong>rsbestämma tallar som vuxit <strong>un<strong>de</strong>r</strong>tryckta i lång tid, genom att räkna årsringar vid stambasen<br />
4
5<br />
.<br />
<strong>Figur</strong>. Beståndsföryngring med paraplyformad krona vilken vittnar om lång tid av kraftig konkurrens från<br />
överbestånd. Svag höjdtillväxt. Vid stambasen fanns 74 årsringar <strong>och</strong> <strong>de</strong> yttersta årsringarna vittnar om att<br />
granen vuxit mycket bättre <strong>de</strong> sista 10 åren. En första friställning kom redan för 20 år sedan. Från Kalela 1943.<br />
5
6<br />
<strong>Figur</strong>. Analys av årsringar i stubben på en gran avverkad 1990 i fältförsöket Åli<strong>de</strong>n, Västerbottens kustland.<br />
Den nåd<strong>de</strong> stubbhöjd 1835 <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> 50 år senare endast en diameter på 1.9 cm. Vid hundra års ål<strong>de</strong>r var <strong>de</strong>n<br />
stor som en julgran med diametern 8.5 cm. Efter en friställning strax före andra världkriget starta<strong>de</strong> så snabb<br />
tillväxt att <strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> avverkas som en grov timmergran 55 år <strong>efter</strong> friställningen. Den var då nästan 19 meter<br />
lång<br />
6
7<br />
.<br />
<strong>Figur</strong>. <strong>Diameter</strong>tillväxt <strong>och</strong> höjd <strong>un<strong>de</strong>r</strong> <strong>de</strong> första <strong>fem</strong> åren <strong>efter</strong> gallringen hos befria<strong>de</strong> plantor <strong>och</strong> träd<br />
minska<strong>de</strong> med ökan<strong>de</strong> täthet i <strong>de</strong>n omgivan<strong>de</strong> skogen. Samban<strong>de</strong>t var statistiskt signifikant för diameter men inte<br />
för höjd (Hagner <strong>och</strong> Molin 1998). Data från fältförsöket vid Sutme lappläger, 500 möh i Västerbotten. Lägg<br />
märke till <strong>de</strong>n stora spridningen mellan enskilda provytor.<br />
7
8<br />
<strong>Figur</strong>. <strong>Diameter</strong> <strong>och</strong> höjdtillväxt <strong>un<strong>de</strong>r</strong> <strong>de</strong> första <strong>fem</strong> åren <strong>efter</strong> gallringen hos befria<strong>de</strong> plantor <strong>och</strong> träd öka<strong>de</strong><br />
med ökan<strong>de</strong> storlek hos trä<strong>de</strong>n. Samban<strong>de</strong>n var statistiskt signifikanta (Hagner <strong>och</strong> Molin 1998). Data från<br />
fältförsöket i Sutme. Observera <strong>de</strong>n stora spridningen mellan enskilda provytor.<br />
8
9<br />
<strong>Figur</strong>. Överlevnad <strong>fem</strong> år <strong>efter</strong> plantering i en gleshuggen fjällskog (<strong>de</strong>lvis hygge), fältförsök vid Sutme lappläger, 500 möh i<br />
Västerbotten (Hagner <strong>och</strong> Molin 1998). De insektsskydda<strong>de</strong> plantorna sattes utan markberedning direkt i mosstäcket. Lägg<br />
märke till <strong>de</strong>n stora variationen. Även inne i tämligen sluten skog överlev<strong>de</strong> en <strong>de</strong>l tallplantor. Avgången bland tallplantorna<br />
berod<strong>de</strong> på betning av tjä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> fejning av ren. Tall finns inte i <strong>de</strong>nna skog av gran <strong>och</strong> björk.<br />
9
10<br />
<strong>Figur</strong>. Dissimilarity coefficient (Disco) är <strong>de</strong>t absoluta vär<strong>de</strong>t av skillna<strong>de</strong>n divi<strong>de</strong>rat med summan. Talet<br />
beräknas för par av träd som står nära varandra. Coefficienten är 0 när alla träd är lika stora <strong>och</strong> 1 när<br />
maximal ojämnhet föreligger. När skogen är naturligt fullskiktad blir me<strong>de</strong>ltalet av disco hos många par = 0.5.<br />
(Hagner <strong>och</strong> Nyqvist 1998)<br />
10
11<br />
<strong>Figur</strong>. I läroböcker varnas för produktionsförluster orsaka<strong>de</strong> av konkurrenszonen i hyggeskanten. Detta synsätt<br />
bygger på antagan<strong>de</strong>t att alla träd på hygget skall avverkas samtidigt i en slutavverkning, <strong>och</strong> då är <strong>de</strong>t inte<br />
önskvärt att några träd är mycket mindre än <strong>de</strong> andra. Läroboksförfattaren har då inte insett att <strong>de</strong>t virke som<br />
saknas i <strong>de</strong> små trä<strong>de</strong>n i huvudsak kan återfinnas i <strong>de</strong> stora träd som framkallat konkurrensen. När skogsägaren<br />
beslöt sig för att lämna skogen runt hygget berod<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta på att han ansåg att trä<strong>de</strong>n där ännu inte var mogna<br />
för avverkning. Eftersom han kommer att skörda <strong>de</strong> stora trä<strong>de</strong>n utanför hygget mycket tidigare än <strong>de</strong><br />
nyplantera<strong>de</strong> trä<strong>de</strong>n, blir nuvär<strong>de</strong>t av virket skapat i konkurrenszonen större ju effektivare konkurrensen är.<br />
Utöver <strong>de</strong>tta tillkommer att han får skörda <strong>de</strong> aktuella kubikmetrarna fokusera<strong>de</strong> till några få stammar i stället<br />
för i många små gallringsstammar, plus några få slutavverkningsstammar. I princip gäller alltså att effektiv<br />
konkurrens, dvs. att stora träd har förmåga att ta tillväxtresurser från små träd, le<strong>de</strong>r till att vi av ekonomiska<br />
skäl bör ha så små hyggen som möjligt. Med andra ord kan <strong>de</strong>tta uttryckas så att skogsägaren bör <strong>efter</strong>sträva så<br />
stark skiktning som möjligt i bestån<strong>de</strong>n..<br />
11
12<br />
<strong>Figur</strong>. Tallens morfologi avgörs av hur många grenar som bildas per grenvarv samt av hur grova grenarna blir.<br />
Detta gäller för <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l av trä<strong>de</strong>t som skall bli sågtimmer Frihetstalet i toppen skildrar hur många grenar <strong>de</strong>t<br />
blir per grenvarv. Frihetstalet på största grenen avgör hur länge <strong>de</strong>nna kommer att leva, vilket är liktydigt med<br />
hur grov grenen blir. Frihetstal i brösthöjd kan användas för att påvisa <strong>de</strong>t historiska skälet till dagens<br />
sågtimmerkvalitet. Läs mera i Hagner 2002a.b, <strong>och</strong> Hagner <strong>och</strong> Lundgren 2002.<br />
12
13<br />
<strong>Figur</strong>. Det i<strong>de</strong>aliska systemet för avverkning vid tillämpning av Naturkultur. De mogna trä<strong>de</strong>n plockas isär<br />
ståen<strong>de</strong> av ballongskördaren till höger. En man kvistar <strong>och</strong> barkar <strong>de</strong>t ståen<strong>de</strong> trä<strong>de</strong>t med hjälp av en skördare<br />
som rör sig vertikalt på ett torn placerat bredvid trä<strong>de</strong>t. Det är stabilserat av armar som greppat <strong>de</strong> omgivan<strong>de</strong><br />
trä<strong>de</strong>ns kronor. Med en kran lyfter han varligt ned timmerstockarna <strong>och</strong> skapar han envirkesbunt. En vajer fäst<br />
runt timmerbunten hängs över kronan på ett närståen<strong>de</strong> träd när skördaren flyger till nästa träd. Skördarföraren<br />
noterar GPS-koordinaterna för bunten. Den obemanna<strong>de</strong> transportballongen lyfter sedan virket i vajern som<br />
<strong>de</strong>n funnit med hjälp av koordinaterna. När transportballongen inte längre har något ballastvattent att släppa<br />
ut flyger <strong>de</strong>n till sågverket vid kusten.<br />
<strong>Figur</strong>. Un<strong>de</strong>r flygningen till kusten kopplar transportballongen sig till andra likadana ballonger <strong>och</strong> minskar<br />
luftmotstån<strong>de</strong>t genom att bilda tåg. Utanför sågverket släpps timret i vattnet <strong>efter</strong> <strong>de</strong>t att ballasttanken fyllts med<br />
vatten.<br />
13
14<br />
<strong>Figur</strong>. En skördare gjord för naturkultur bör vara så stark att <strong>de</strong>n enkelt kan hantera stora träd <strong>och</strong> så smidig<br />
att <strong>de</strong>n kan vända på en mycket liten yta. Skördaraggregatet WoodKing, som monteras i stället för en skopa på<br />
en vanlig grävmaskin, har även en liten skopa som svängs fram som ett alternativ till skördaraggregatet. Med<br />
<strong>de</strong>n skopan kan grävaren bygga sin egen väg <strong>och</strong> <strong>de</strong>n kan med skopan gripa tag i <strong>un<strong>de</strong>r</strong>laget vid klättring i brant<br />
terräng. En grävmaskin är en billig basmaskin, som också kan utnyttjas för andra arbeten än avverknin<br />
14
15<br />
<strong>Figur</strong>. Träd skördas när <strong>de</strong> blivit fullstora. I <strong>de</strong>t översta exemplet blir båda trä<strong>de</strong>n fullstora <strong>efter</strong> 100 år. I <strong>de</strong>t<br />
ne<strong>de</strong>rsta exemplet lyckas ett träd genom konkurrens ta åt sig all näring <strong>och</strong> växa sig fullstort på halva ti<strong>de</strong>n. Det<br />
kvarställda trä<strong>de</strong>t får sedan all näring <strong>och</strong> kan också växa sig fullstort på <strong>fem</strong>tio år <strong>och</strong> skördas därför <strong>efter</strong> 100<br />
år. Nuvär<strong>de</strong>t i ne<strong>de</strong>rsta fallet (3 % räntefot) blir 169 % av <strong>de</strong>t i översta fallet. Exemplet visar att effektiv<br />
konkurrens le<strong>de</strong>r till att näringsresurserna fokuseras till få trädindivi<strong>de</strong>r som kan skördas tidigt. Detta ökar<br />
nuvär<strong>de</strong>t. I verkligheten skulle trä<strong>de</strong>n i nedre exemplet skördas senare än år 50 respektive 100. Skälet till <strong>de</strong>tta<br />
är att <strong>de</strong> friståen<strong>de</strong> stora trä<strong>de</strong>n i nedre exemplet har större årsring än <strong>de</strong> stora trä<strong>de</strong>n i översta exemplet. Större<br />
årsring innebär högre räntabilitet på <strong>de</strong>t egna vär<strong>de</strong>t, vilket medför att <strong>de</strong>n ekonomiska mogna<strong>de</strong>n inträffar<br />
senare. I nedre exemplet senareläggs avverkningen, vilket ökar nuvär<strong>de</strong>t ännu mer. Dessutom tillkommer att <strong>de</strong><br />
skörda<strong>de</strong> trä<strong>de</strong>n i så fall har grövre diameter, vilket är liktydigt med högre kubikmeterpris vid sågverket, samt<br />
lägre avverkningskostnad per kubikmeter. Nettot stegras mycket på grund av grövre dimensioner. Allt <strong>de</strong>tta<br />
le<strong>de</strong>r till att nuvär<strong>de</strong>t i nedre exemplet är högre än <strong>de</strong>t angivna 169 %.<br />
15
16<br />
<strong>Figur</strong>. Svenska skogsmän får i sin <strong>un<strong>de</strong>r</strong>visning reda på att volymproduktionen i skog direkt proportionell mot<br />
<strong>de</strong>n ståen<strong>de</strong> volymen (Ludqvist 1989, Elfving 1993). I <strong>de</strong> två bestån<strong>de</strong>n är bladmassan <strong>de</strong>nsamma <strong>och</strong><br />
följaktligen även fotosyntesen. Respirationsförlusterna i stammarna är större i <strong>de</strong>t vänstra bestån<strong>de</strong>t.<br />
Nettoresurserna för volymtillväxt bör därför vara större i <strong>de</strong>t högra bestån<strong>de</strong>t. Detta visar att stor stamvolym är<br />
en belastning för skogen som ökar med ökan<strong>de</strong> ståen<strong>de</strong> kubikmassa. Om högsta möjliga tillväxt skall<br />
åstadkommas genom skogsskötsel, bör inriktningen snarast ligga på att skapa största möjliga bladyta på så liten<br />
stamvolym som möjligt.<br />
16
17<br />
g.<br />
Före röjning<br />
Röjning Jämn<br />
Röjning Ojämn<br />
20<br />
50<br />
30<br />
25<br />
15<br />
40<br />
20<br />
Procent<br />
10<br />
Procent<br />
30<br />
Procent<br />
15<br />
20<br />
10<br />
5<br />
10<br />
5<br />
0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
<strong>Diameter</strong>, cm<br />
0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
<strong>Diameter</strong>, cm<br />
0<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
<strong>Diameter</strong>, cm<br />
<strong>Figur</strong>. Röjningsförsök i södra Östergötland anlagt 2001 (Hagner 2002). Diagrammen skildrar<br />
diameterspridningen i en <strong>och</strong> samma cirkelyta med 5 m radie (79 m2) <strong>efter</strong> tänkt röjning på två skilda sätt. I <strong>de</strong>t<br />
ojämna bestån<strong>de</strong>t är an<strong>de</strong>len stora stammar endast 18 %. Dissimilarity coefficient (Hagner <strong>och</strong> Nyqvist 2000) i<br />
<strong>de</strong>t jämna bestån<strong>de</strong>t var 0.06 <strong>och</strong> i <strong>de</strong>t ojämna 0.34. I ursprungsbestån<strong>de</strong>t var koefficienten 0.45.<br />
17
18<br />
<strong>Figur</strong>. Efter låggallring sveper vin<strong>de</strong>n genom bestån<strong>de</strong>t på ett helt annat sätt än <strong>efter</strong> höggallring. Kontinuerligt<br />
skogsbruk med skikta<strong>de</strong> bestånd har visat sig ge mindre problem med stormfällning (Hanewinkel 2001)<br />
18
19<br />
<strong>Figur</strong>. Särskilt vind- <strong>och</strong> snökänsliga är sådana träd som vuxit inklämda mellan nästan likstora träd (Valinger &<br />
Lundqvist 1993). De får högt uppsatt krona <strong>och</strong> klen stam, s.k. “borstviskor”. En typisk situation där träd får<br />
<strong>de</strong>nna form, är i tät kulturskog med träd av ungefär samma längd. Vid befrian<strong>de</strong> gallring skulle man föredra att<br />
befria <strong>de</strong> mindre kvalitetsdana<strong>de</strong> trä<strong>de</strong>n, men <strong>de</strong>tta är ingen bra skötselmetod på grund av att <strong>de</strong>ssa bryts ned av<br />
snö.<br />
19
20<br />
<strong>Figur</strong>. Intäkt per m3fub av trädstammar <strong>och</strong> kostnad för avverkning <strong>och</strong> terrängtransport. Dessutom har lagts in<br />
kostna<strong>de</strong>n för plantering om trä<strong>de</strong>t skall ersättas med plantor (3 kr/st) på två meters förband. Trä<strong>de</strong>t anses<br />
disponera en yta som står i direkt proportion till grundytan. Eftersom <strong>de</strong>tta är en kvadratisk term medan<br />
volymen är en kubisk term, minskar kostna<strong>de</strong>n för plantering ju större trä<strong>de</strong>t är. Notera att återväxtkostna<strong>de</strong>n är<br />
ungefär <strong>de</strong>nsamma som hela drivningskostna<strong>de</strong>n.<br />
20
21<br />
Netto <strong>efter</strong> att drivningskostnad <strong>och</strong> planteringskostnad dragits från trädstammens vär<strong>de</strong>.<br />
Notera att träd måste bli över 15 cm i brösthöjdsdiameter innan <strong>de</strong> ger ett netto till skogsägaren, såvida <strong>de</strong>nne<br />
måste ersätta trä<strong>de</strong>t med plantera<strong>de</strong> plantor. Ett träd som bara ger massaved måste bli 20 cm innan nettot blir<br />
positivt.<br />
Notera också att en tall av god kvalitet ger tre gånger så stort netto om <strong>de</strong>n skördas vid 25 cm jämfört med 20<br />
cm<br />
21
22<br />
<strong>Figur</strong>. Ekonomiska förändringar som uppstår när kalhyggesbruk ersätts med naturkultur. Avverkningarna blir<br />
dyrare därför att varje träd märks före gallringen. Upparbetning <strong>och</strong> terrängtransport blir dyrare när <strong>de</strong>t<br />
gallras i stället för kalhuggs. Lägre virkesvolym skördas per hektar <strong>och</strong> större ytor berörs av avverkningar. Av<br />
<strong>de</strong>tta skäl måste större an<strong>de</strong>l skogsvägar <strong>un<strong>de</strong>r</strong>hållas. Planteringskostna<strong>de</strong>n minskar beroen<strong>de</strong> på att<br />
beståndsföryngring kan utnyttjas. Timmerkvaliteten stiger när gallringen sker <strong>efter</strong> bedömning av varje träd.<br />
Dimensionerna ökar när <strong>de</strong>t är glesare runt stora träd. Dessa växer snabbt <strong>och</strong> ger hög ränta på sitt eget<br />
kapital. Därför behålls <strong>de</strong> tills <strong>de</strong> uppnått grova dimensioner.<br />
22
23<br />
<strong>Figur</strong>. Beräkna<strong>de</strong> inkomster <strong>och</strong> utgifter (tusen kronor per hektar) i samband med Kallavverkning respektive<br />
Naturkultur i ett ”slutavverkningsbart bestånd” på fastighetsverkets mark vid polcirkeln. Vid tillämpning av<br />
Naturkultur blir inkomsten vid första avverkningen lägre <strong>och</strong> utgiften för återväxt också reducerad. Nuvär<strong>de</strong>t av<br />
<strong>de</strong>t nyplantera<strong>de</strong> kalhygget är mycket lägre än nuvär<strong>de</strong>t av <strong>de</strong>t gallra<strong>de</strong> bestån<strong>de</strong>t. Det totala vär<strong>de</strong>t av<br />
bestån<strong>de</strong>t före avverkningen är 44 % högre om Naturkultur tillämpa<br />
23
24<br />
s.<br />
<strong>Figur</strong>. Inkomster <strong>och</strong> utgifter för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> över ti<strong>de</strong>n för två olika skogsbrukssätt. Teoretisk jämförelse tillämpad på skog i<br />
försöksytan med Naturkultur vid Sutme lappläger, 500 möh vid Borgafjäll. Kostna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> intäkter utgår från aktuella priser<br />
1998. När <strong>de</strong>t långsiktiga nuvär<strong>de</strong>t beräkna<strong>de</strong>s fann man att <strong>de</strong>t var dubbelt så högt för naturkultur. Hagner <strong>och</strong> Molin<br />
(1998) SLU Skogsskötsel, Arbetsrapport.129.<br />
24
25<br />
<strong>Figur</strong>. Till vänster har tio granar ritats <strong>och</strong> diametrarna i brösthöjd angivits. I en vanlig ogallrad skog kan man<br />
tänka sig att <strong>de</strong>ssa träd står på en cirkulär yta på 100 m2 . Detta motsvarar 1000 st/ha, vilket är vanligt i en<br />
skiktad granskog <strong>och</strong> tämligen typiskt för våra slutavverkningsskogar. Ser man en sådan yta från sidan kan <strong>de</strong>n<br />
te sig som bil<strong>de</strong>n till höger. Den största granen är 24 m lång.<br />
a b c d e<br />
<strong>Figur</strong>. Vid simulering med datormo<strong>de</strong>llen Group fick man <strong>de</strong>t högsta nuvär<strong>de</strong>t (100%) genom att <strong>efter</strong> gallring<br />
lämna en trädgrupp med maximal variation i storlek (c). Genom kalhuggning (a) maximera<strong>de</strong>s givetvis<br />
drivningsnettot men nuvär<strong>de</strong>t sjönk till 77 %. Skärmställning (b) reducera<strong>de</strong> återväxtkostna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> nuvär<strong>de</strong>t<br />
blev något högre än <strong>efter</strong> kalhuggning 84 %. Om avverkningarna endast kun<strong>de</strong> återkomma med 20 års<br />
mellanrum blev nuvär<strong>de</strong>t fortfaran<strong>de</strong> högt (97 %), men <strong>de</strong> största trä<strong>de</strong>n skulle inte lämnas vid gallringen (d).<br />
Eftersom datormo<strong>de</strong>llen inte kun<strong>de</strong> ta hänsyn till skador <strong>och</strong> mortalitet är <strong>de</strong>t troligen bäst att lämna en reserv<br />
av småträd <strong>och</strong> plantor. Bestån<strong>de</strong>t e är därför <strong>de</strong>t som bäst skildrar vad man realistiskt skulle kunna<br />
rekommen<strong>de</strong>ra på en bonitet med 3 m3/ha <strong>och</strong> år, såvida målet vore att maximera nuvär<strong>de</strong>t. Simuleringen visa<strong>de</strong><br />
också att nuvär<strong>de</strong>t öka<strong>de</strong> när <strong>de</strong>n slumpvisa variationen i tillväxt hos enskilda träd växte. Hagner (2000) SLU,<br />
Skogsskötsel, Arbetsrapport.161.<br />
25
26<br />
<strong>Figur</strong>. Grundytan, som i <strong>de</strong>tta exempel fixerats till 10 m 2 , mäts med relaskop. Om nivån<br />
<strong>un<strong>de</strong>r</strong>skrids etableras en provyta med 3 m radie. Inom <strong>de</strong>nna yta räknas poäng för plantor<br />
(<strong>Figur</strong> 2) <strong>och</strong> träd (<strong>Figur</strong> 3) av acceptera<strong>de</strong> arter. Om poängen inte uppnår lägsta acceptera<strong>de</strong><br />
nivå, som här satts till 100 poäng, läggs ytterligare cirkelytor ut intill <strong>de</strong>n första. Om nivån<br />
<strong>un<strong>de</strong>r</strong>skrids i nio intill varandra liggan<strong>de</strong> ytor, åläggs markägaren att förtäta luckan<br />
26
27<br />
20<br />
120<br />
18<br />
110<br />
100<br />
16<br />
90<br />
14<br />
80<br />
12<br />
70<br />
Poäng<br />
10<br />
8<br />
Poäng<br />
60<br />
50<br />
6<br />
40<br />
30<br />
4<br />
20<br />
2<br />
10<br />
0<br />
0 20 40 60 80 100 120<br />
Planthöjd, cm<br />
0<br />
0 2 4 6 8 10 12 14 16 18 20<br />
<strong>Diameter</strong>, cm<br />
<strong>Figur</strong>. Poängtal för plantor i längd från 3 cm till 130 cm. Plantor som står närmare varandra än 0.6 m räknas<br />
endast som en planta. Inom en cirkelyta med 3 m radie (28 m 2 ) bör finnas 7 nyplantera<strong>de</strong> plantor (2500/ha) för<br />
att poängtalet skall nå upp till 100.<br />
<strong>Figur</strong>. Poängtal för träd med brösthöjdsdiametrar från 0 till 20 cm.<br />
27