Faktadel - Kristinehamns kommun
Faktadel - Kristinehamns kommun
Faktadel - Kristinehamns kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kristinehamn ÖP 2004<br />
10. ÄMNEN OCH MATERIAL<br />
Geologiska förhållanden<br />
Berggrunden utgörs av granit öster om en förkastningslinje i<br />
nordsydlig riktning genom <strong>kommun</strong>en. Väster om denna linje<br />
utgörs berggrunden av gnejs. Här och var finns små inslag<br />
av hyperit, vilken ofta finns i uppstickande bergkullar. Hyperiten<br />
är en basisk bergart, som ofta medför gynnsammare<br />
näringsförhållanden än de sura graniterna och gnejsarna.<br />
Ovan berggrunden finns istidens avlagringar; morän, sand<br />
och lera. Formationer från istiden utgörs bl a av rullstensåsar,<br />
t ex Visnumsåsen och Letälvsåsen samt ändmoräner.<br />
Ändmoränerna ligger till skillnad från isälvsåsarna längs den<br />
dåvarande iskanten, ungefär i västöstlig sträckning. Ändmoränerna<br />
finns på många håll i <strong>kommun</strong>en, men särskilt i<br />
och runt Åråsviken.<br />
Klapperstensområden och strandvallar har bildats efter istiden<br />
och finns på flera håll. De är en påminnelse om Vänerns<br />
tillblivelse från Storvänern. Högsta kustlinjen i <strong>kommun</strong>en<br />
ligger på ca 160 m höjd. Praktiskt taget hela <strong>kommun</strong>en har<br />
varit täckt med vatten.<br />
Skärgårdarna är starkt formade av istiden, både om de utgörs<br />
av ändmoräner som i Åråsviken, eller av gnejskullar.<br />
Slättområden med bördig lera finns framför allt i Ölmebygden.<br />
I norr och öster höjer sig terrängen och får mer bergslagskaraktär.<br />
I den allmänna motiveringen sägs, att det är angeläget att<br />
områden, som inrymmer kända tillgångar av värdefulla ämnen<br />
eller material, skall användas på ett långsiktigt, genomtänkt<br />
sätt och skyddas mot åtgärder, som kan förhindra eller<br />
försvåra ett framtida utnyttjande av den ifrågavarande<br />
resursen.<br />
Bergtäkter<br />
Rapport 1992:11, Krossbergsinventering för Arvika, Säffle,<br />
Karlstads, <strong>Kristinehamns</strong> och Filipstads tätorter, redovisar<br />
berg i anslutning till nämnda tätorter, som är lämpligt för makadamframställning.<br />
Inventeringen har utförts inom ramen<br />
för det av riksdagen beslutade programmet för regionala inventeringar<br />
av materialtillgångar (prop 1981/82:220). Denna<br />
inventering har utförts av Sveriges geologiska undersökning<br />
(SGU) i samråd med Länsstyrelsen i Värmlands län.<br />
De inventerade områdena avgränsades redan i inledningsskedet,<br />
så att områden med skyddsvärd natur eller andra<br />
motstående intressen undantogs från inventering. Därför har<br />
bergförekomsterna inte naturvårdsklassats.<br />
Säffle, Karlstad och Kristinehamn ligger på vänerslätten,<br />
där stora områden med odlad kulturbygd och talrika befolkningscentra<br />
begränsar möjligheterna för bergtäkt. <strong>Kristinehamns</strong>regionen<br />
saknar högkvalitativt berg på grund av<br />
en homogen berggrund med generellt dåliga hållfasthetsegenskaper.<br />
I <strong>Kristinehamns</strong> <strong>kommun</strong> finns en bergtäkt vid Östervik<br />
(se kartbild) samt i Krontorp, Dretmossen och Gottbol. Inventeringen<br />
redovisar ytterligare sju områden, som skulle<br />
kunna vara lämpliga för framtida bergtäkter. Samtliga<br />
dessa har tämligen god eller dålig hållfasthet och består av<br />
granit. Den brytvärda volymen är beräknad till 66 miljoner<br />
m3 i fast mått.<br />
Ändmorän – Gustavsvik.<br />
Lagstiftning<br />
I 3:e kap 7:e § i miljöbalken sägs att mark- och vattenområden,<br />
som innehåller värdefulla ämnen eller material, skall<br />
så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra<br />
utvinningen av dessa.<br />
Områden, som innehåller fyndigheter av ämnen eller material<br />
som är av riksintresse, skall skyddas mot åtgärder som<br />
avses i första stycket.<br />
Grusförekomster<br />
Rapport 1992:10, Grusinventering i delar av Värmlands<br />
län, redovisar den inventering av naturgrus, över och under<br />
grundvattenytan, som utförts i delar av Värmlands<br />
län inom ramen för det av riksdagen beslutade programmet<br />
för regionala inventeringar av materialtillgångar (prop<br />
1981/82:220).<br />
Sveriges geologiska undersökning (SGU) har utfört de geovetenskapliga<br />
undersökningarna, medan länsstyrelsen svarat<br />
för slutlig klassificering av naturvärdet.<br />
I <strong>Kristinehamns</strong> <strong>kommun</strong> finns c:a 22 miljoner m 3 i fast<br />
mått grus och sand över grundvattenytan, varav c:a 2 miljoner<br />
m 3 i fast mått har bedömts vara teoretiskt uttagbara.<br />
Den praktiska uttagbara volymen är av skilda orsaker (andra<br />
markintressen, materialsammansättning etc) mindre. De<br />
kvarvarande grustillgångarna ligger främst söder om <strong>Kristinehamns</strong><br />
tätort.<br />
48