Elektronikindustri och IT-relaterade tjänsteföretag ... - Tillväxtanalys
Elektronikindustri och IT-relaterade tjänsteföretag ... - Tillväxtanalys
Elektronikindustri och IT-relaterade tjänsteföretag ... - Tillväxtanalys
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Statistik<br />
2009:06<br />
<strong>Elektronikindustri</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
2006 <strong>och</strong> 2007
<strong>Elektronikindustri</strong> <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> 2006 <strong>och</strong> 2007<br />
Swedish electronics industry and companies<br />
in the ICT service sector 2006–2007<br />
Innehåll<br />
Contents<br />
Sammanfattning på svenska 2<br />
Sammanfattning på engelska 4<br />
Inledning 6<br />
Statistiken med kommentarer 7<br />
Fakta om statistiken 33<br />
Tabellförteckning 40<br />
Tabeller 42<br />
Summary in Swedish 2<br />
Summary in English 4<br />
Introduction 6<br />
Statistics with Comments 7<br />
Facts on survey 33<br />
List of Tables 40<br />
Tables 42<br />
Launch Internet Explorer Browser.lnk<br />
Statistikansvarig myndighet<br />
Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar<br />
<strong>och</strong> analyser<br />
Studentplan 3, 831 40 Östersund<br />
Telefon 010 447 44 00<br />
Telefax 010 447 44 01<br />
www.tillvaxtanalys.se<br />
Producent<br />
SCB<br />
701 89 ÖREBRO<br />
Telefon 019 17 60 00<br />
Telefax 019 17 70 80<br />
www.scb.se<br />
Förfrågningar:<br />
Edgar Iglesias telefon 010 447 44 34<br />
e-post edgar.iglesias@tillväxtanalys.se<br />
Ansvarig utgivare Dan Hjalmarsson<br />
Stockholm december 2009
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Sammanfattning<br />
Under 2007 uppvisade <strong>IT</strong>-sektorn en stark utveckling som har pågått sedan 2003. Produktionsvärdet<br />
<strong>och</strong> omsättningen ökade fyra år i följd <strong>och</strong> har återhämtat sig till nivån för<br />
2000–2001. Förädlingsvärdet i elektronikindustrin uppvisade en negativ trend. Däremot<br />
uppvisade förädlingsvärde en stark <strong>och</strong> positiv trend inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>.<br />
Totala bruttoinvesteringar visade också en stark utveckling under 2007 efter kraftiga<br />
minskningar under 2000–2004. Dessutom ökade sysselsättningen inom <strong>IT</strong>-sektorn med<br />
knappt 3 procent under 2007.<br />
Enligt Statistiska centralbyråns (SCB) företagsstatistik fanns 1 082 elektronikföretag med<br />
41 850 sysselsatta 2007. Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> var 15 550 med 147 088 sysselsatta.<br />
Elektronikföretagen minskade med knappt 2 procent, medan <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
ökade 4 procent jämfört med föregående år. Antalet sysselsatta inom elektronikföretagen<br />
ökade med knappt 1 procent <strong>och</strong> inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> med 3,5 procent<br />
jämfört med 2006. Totalt sett ökade antalet <strong>IT</strong>-företag med 3,1 procent <strong>och</strong> antalet sysselsatta<br />
med 2,6 procent mellan 2006 <strong>och</strong> 2007.<br />
Ökningen av antalet företag inom hela sektorn är ett tydligt tecken på återhämtning sedan<br />
2000 <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-krisen. Den nuvarande svaga utvecklingen av antal sysselsatta för hela <strong>IT</strong>sektorn<br />
är sett ur ett historiskt perspektiv uthållig.<br />
Antalet företag i elektronikindustrin ökade för instrument för styrning <strong>och</strong> instrument för<br />
mätning. Samtidigt uppvisade instrument för styrning en kraftig ökning av antalet sysselsatta<br />
för andra året i rad. Samma trend uppvisades för <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>, där databasverksamhet<br />
ökade med tvåsiffriga tal för andra året i rad. Antal sysselsatta inom <strong>IT</strong><strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> uppvisade en positiv trend jämfört med 2006 där branschgrupperna<br />
databasverksamhet, annan konsultverksamhet samt databehandling uppvisade en positiv<br />
utveckling under 2007.<br />
Värdet av Sveriges elektronikvaruexport minskade under 2007 med 4 procent, efter en<br />
ökning under tre år i följd. Elektronikvaruimporten har ökat fyra år i rad, för 2007 med 11<br />
procent. Utvecklingen i utrikeshandeln har varit markant svag under 2007 <strong>och</strong> resulterat i<br />
en kraftig nedgång av exportnettot. Sveriges grannländer har ökat i betydelse som exportmarknader<br />
de senaste åren. Länder inom Organisation för Economic Cooperation and<br />
Developement (OECD) <strong>och</strong> EU15-länder var betydelsefulla exportmarknader av elektronikprodukter<br />
med 60 respektive 35 procent av det totala exportvärdet. De nordiska länderna<br />
tillsammans med Tyskland importerade drygt en tredjedel av Sveriges elektronikprodukter.<br />
Bland enskilda länder var Norge, Danmark, Finland, USA <strong>och</strong> Tyskland de största<br />
mottagarna av svenska elektronikprodukter 2007. USA:s andel av exporten av elektronikprodukter<br />
minskade kraftig andra året i följd, från 6,3 procent 2006 till 4,6 procent 2007.<br />
För 2007 blev det en uppgång av bruttoinvesteringarna inom hela <strong>IT</strong>-sektorn med 23 procent.<br />
Samtidigt ökade bruttoinvesteringarna per sysselsatt inom elektronikindustrin med 10<br />
procent <strong>och</strong> inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> med 21 procent. FoU-utgifterna inom <strong>IT</strong>branschen<br />
ökade mellan undersökningsåren 2005 <strong>och</strong> 2007 med 19 procent.<br />
Stockholms län, Västra Götalands <strong>och</strong> Skåne län dominerade 2007 liksom tidigare år inom<br />
elektronikindustrin, för de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en både med antalet sysselsatta <strong>och</strong><br />
antalet arbetsställen. De tre storstadslänen har tillsammans 57 procent av samtliga arbetsställen<br />
inom elektronikindustrin <strong>och</strong> 69 procent av arbetsställena bland <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjäns-<br />
2
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
teföretag. Storstadslänen har också 62 procent av de sysselsatta inom elektronikindustrin<br />
<strong>och</strong> 73 procent inom <strong>tjänsteföretag</strong>en. Den här geografiska koncentrationen av arbetsställen<br />
<strong>och</strong> sysselsatta inom <strong>IT</strong>-sektorn håller sig sedan 1993.<br />
Liksom 2006 utgjorde antalet högskoleutbildade tekniker <strong>och</strong> naturvetare 28 procent av de<br />
sysselsatta inom elektronikindustrin. Inom gruppen uppgick andelen män till 82 procent.<br />
Antalet högskoleutbildade tekniker <strong>och</strong> naturvetare utgjorde 24 procent av de sysselsatta<br />
inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstebranscherna. Även i den gruppen uppgick andelen män till 82<br />
procent. I ett långsiktigt perspektiv har den här könsfördelningen <strong>och</strong> andelen högskoleutbildade<br />
inom <strong>IT</strong>-sektorn hållit sig sedan 1994.<br />
3
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Summary<br />
During the year 2007 the <strong>IT</strong> sector showed a strong development which has continued<br />
since the year 2003. Production value and turnover increased continuously until reach levels<br />
of the year 2000. Value added in electronic industry declined, however it has a strong<br />
and a positive trend in the service sector this year. The total amount of gross investment<br />
within the <strong>IT</strong> sector showed a strong upswing this year after strong decline during the years<br />
2000-2004. Furthermore the number of occupied persons in the whole sector rose with 3<br />
percent.<br />
According to the Business Register of Statistics Sweden [SCB], there were 1082 electronic<br />
companies with 41 850 occupied in 2007. The number of <strong>IT</strong> service companies amounted<br />
to 15 550 with 147 088 occupied. The number of electronic companies scarcely rose by 2<br />
percent whereas the number of <strong>IT</strong> service companies increased by 4 percent compared with<br />
the previous year. The number of occupied persons in electronic companies scarcely went<br />
up by 1 percent while the number of occupied persons in <strong>IT</strong> service companies increased<br />
by 3,5 percent compared to 2006. An increased of the number of enterprises in the whole<br />
sector has not been previously recorded for the period after the <strong>IT</strong>-crisis of 2000-2001. The<br />
weak positive employment trend for the whole sector has historically been persistent.<br />
The number of electronic companies rose in the branches manufacture of measuring and<br />
process control equipment. As well, the last branch mentioned showed a considerable increase<br />
of the number of occupied persons for two consecutive years. A similar trend we<br />
saw in the <strong>IT</strong> service companies, especially for the branch data processing, hosting and<br />
related activities which showed the largest increase for the second consecutive year. The<br />
number of occupied persons in the <strong>IT</strong> service sector showed a positive trend. The branch<br />
group database activities, other software consultancy and supply and data processing<br />
showed a positive change during 2007.<br />
The value of Sweden’s electronic product exports declined 4 percent after an upswing of<br />
three consecutive years. Electronic product imports, on the other hand, increased for four<br />
consecutive years by 11 percent. A weak evolution of export has occurred under 2007 that<br />
originated a sharp fall in the net contribution. Sweden’s neighbouring countries as export<br />
markets have increased their importance the last few years. The OECD and EU15 countries<br />
continued being important export markets for electronic products with 60 and 35 percent<br />
of the total export value respectively. The Nordic countries together with Germany<br />
imported slightly more than one-third of electronics total sales. Amongst individual countries<br />
Norway, Denmark, Finland, USA and Germany were the most important countries to<br />
which Sweden supplied electronic products in 2007. The USA market share of Swedish<br />
electronic products declined considerably for two consecutive years decreasing from 6,3<br />
percent in 2006 to 4,6 percent of the total export market in 2007.<br />
This year gross investments in the <strong>IT</strong>-sector increased by 23 percent. At the same time the<br />
gross investments per occupied in electronic companies rose by 10 percent. While gross<br />
investments per occupied in the <strong>IT</strong> service sector increased by 21 percent. R&D investments<br />
in the <strong>IT</strong> sector rose between the survey years of 2005-2007 by 19 percent.<br />
4
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Stockholm, Skåne and Västra Götaland Counties like the previous year concerning electronic<br />
companies and service companies were dominant both in hosting the number of<br />
units of production and the number of employees. The three Counties had 57 percent of the<br />
local units of production in the electronics and 69 percent in the service sector. These three<br />
places also concentrated 62 percent and 73 percent of employees respectively. This geographic<br />
concentration of the local units as well as employment in the big cities has remained<br />
unchanged since 1993.<br />
As in the previous year the number of technicians and scientists (higher education) represented<br />
28 percent of all occupied in the electronic companies. Within this group 82 percent<br />
were men. The same category in the <strong>IT</strong> service companies represented 24 percent of all<br />
occupied. The proportion of men was 82 percent. Historically speaking, in the <strong>IT</strong> sector<br />
this gender distribution of the occupied with higher education and gender has been shown<br />
since 1994.<br />
5
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Inledning<br />
Rapporten redovisar produktionen av varor <strong>och</strong> tjänster inom elektronikindustri <strong>och</strong><br />
<strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> under åren 2006 <strong>och</strong> 2007 i Sverige. Årsrapporten innehåller<br />
också en beskrivning av utvecklingen <strong>och</strong> strukturen för <strong>IT</strong>-branscherna<br />
mellan 2006 <strong>och</strong> 2007 för de branscherna data finns tillgänglig. Jämförelserna mellan<br />
åren 2006 <strong>och</strong> 2007 <strong>och</strong> tidsserierna presenteras alltså från olika källor. De olika<br />
branscherna belyses genom att antalet företag, arbetsställen <strong>och</strong> sysselsatta redovisas,<br />
liksom produktion <strong>och</strong> utrikeshandel. Data redovisas efter den avgränsning<br />
av branschgrupperna elektronikindustri <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> som fastställts<br />
av OECD. Branschklassifikationen grundar sig på standarden för svensk<br />
näringsgrensindelning 2002 (SNI 2002) 1 . Redovisningen omfattar inte efterfrågan<br />
på, eller användning av <strong>IT</strong>-produkter.<br />
Underlaget för statistiken utgörs av Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik<br />
(RAMS), Företagens ekonomi, utrikeshandelsstatistik samt FoU-data, samtliga<br />
producerade av Statistiska centralbyrån (SCB). De olika källorna avspeglar var <strong>och</strong><br />
en på sitt sätt elektronikindustrin <strong>och</strong> de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en. I avsnittet<br />
Fakta om statistiken redogör jag närmare för de olika källorna <strong>och</strong> för svårigheterna<br />
att jämföra dem.<br />
<strong>IT</strong>-sektorns omfattning är inte given. Definitionen i denna rapport omfattar inte<br />
näringsgrenar som använder <strong>IT</strong> för att producera varor <strong>och</strong> tjänster <strong>och</strong> där deras<br />
innehåll är det väsentliga, så kallade content industries. Till sådana branscher räknas<br />
radio–teve <strong>och</strong> tryckerier. Definitionen i rapporten avser alltså endast de verksamhetsområden<br />
inom tillverkningsindustrin där det produceras elektronikprodukter.<br />
De <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en är delar av parti- <strong>och</strong> detaljhandel, tele<strong>tjänsteföretag</strong><br />
<strong>och</strong> viss uppdragsverksamhet (bland annat datakonsulter). För elektronikindustrin<br />
<strong>och</strong> de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en använder vi en SNI-definition 2 som<br />
återges i rapportens fakta om statistiken <strong>och</strong> tabellbilaga. Ett företag kan bestå av<br />
ett eller flera arbetsställen, vilka klassificeras enligt SNI2002. Arbetsställena kan<br />
emellertid klassificeras annorlunda än företaget, eftersom ett enskilt arbetsställes<br />
verksamhet kan ha annan inriktning än företaget som helhet. Företag såväl som<br />
arbetsställen branschbestäms utifrån ett s.k. mestkriterium. Det innebär att företagets<br />
klassificeras efter den verksamhet som svarar för den största delen av företagets<br />
produktionsvärde. Företagen är den naturliga undersökningsenheten för merparten<br />
av ekonomisk statistik, eftersom ekonomisk redovisning ofta sker på företagsnivå,<br />
genom exempelvis bokslut <strong>och</strong> årsredovisning.<br />
1 En ny standard för branschindelning av det svenska näringslivet har börjat införas från <strong>och</strong> med 2008. SNI<br />
2007 är en svensk variant av den nya versionen av EU:s näringsgrensindelning, kallad NACE Rev. 2. Se Fakta<br />
om statistiken.<br />
2 SNI2002 står för Svensk näringsgrensindelning <strong>och</strong> är en klassificering av olika näringsverksamheter för i<br />
första hand statistiska ändamål. Nomenklaturen fastställdes 2002. SNI2002 baseras på EU-klassificeringen<br />
NACE rev. 1. (Nomenclature Génerale des Activités Economiques dans les Communautés Européenes. Denna<br />
nomenklatur är samordnad med FN:s näringsgrensindelning ISIC rev. 3, se vidare avsnittet Fakta om statistiken.<br />
6
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Statistiken med kommentarer<br />
Företag <strong>och</strong> sysselsättning inom elektronikindustrin<br />
Antalet företag inom elektronikindustrin uppgick 2007 till 1 082 <strong>och</strong> 2006 till<br />
1 101, det motsvarar en minskning med 1,7 procent. Antalet <strong>IT</strong>-företag har återhämtat<br />
sig sedan <strong>IT</strong>-krisen 2000–2001 som visas i figur 1. Inom branschgruppen 3<br />
elektroniska komponenter 4 ökade antalet företag med 6,8 procent, från 205 företag<br />
2006 till 219 företag år 2007. Kommunikationsutrustning ökade med 8,3 procent,<br />
instrument för mätning ökade med 3,2 procent samt instrument för styrning med<br />
2,4 procent. Antalet företag inom branschen kontorsmaskiner 5 minskade med 7,1<br />
procent, datorer med 31 procent, elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel med 11,8 procent samt<br />
radio- <strong>och</strong> tevemottagare med 2,9 procent.<br />
Figur 1. Antalet elektronikföretag <strong>och</strong> antalet sysselsatta mellan 1993 <strong>och</strong> 2007.<br />
1200<br />
80000<br />
1000<br />
800<br />
70000<br />
60000<br />
50000<br />
600<br />
40000<br />
400<br />
200<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
0<br />
Antal företag<br />
Antal sysselsatta<br />
När det gäller elektronikbranschens utveckling i ett längre perspektiv ökade antalet<br />
företag inom branscherna instrument för styrning, <strong>och</strong> instrument för mätning <strong>och</strong><br />
utvecklingen var fortsatt positiv jämfört med <strong>IT</strong>-krisen 2000–2001 (figur 2).<br />
Utvecklingen var i övriga elektronikbranscher fortsatt negativ, exempelvis datorer,<br />
elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel, elektroniska komponenter samt kommunikationsutrust-<br />
3 Se branschförteckning <strong>och</strong> beskrivning i tabeller i tabellbilagan.<br />
4 SNI 32100.<br />
5 SNI 30010.<br />
7
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
ning. I vissa branscher var trenden oförändrad jämfört med 2000–2001, exempelvis<br />
inom <strong>IT</strong>-branscher som kontorsmaskiner samt radio- <strong>och</strong> tevemottagare.<br />
Figur 2. <strong>Elektronikindustri</strong>ns utveckling 2000–2007. Antal företag.<br />
1 2 0 0<br />
1 0 0 0<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Kontormaskiner<br />
Elekt risk t råd <strong>och</strong> kabel<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Instrument för mätning<br />
Datorer<br />
Elekt roniska komponent er<br />
Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare<br />
Instrument f ör styrning<br />
Branschstrukturen för 2007 speglar ungefär <strong>IT</strong>-branschstrukturen för 2000. Det är en<br />
märkbar dominans av branscher som instrument för mätning (28 procent), elektroniska<br />
komponenter (20 procent) samt instrument för styrning (16 procent). Noteras bör att branschen<br />
datorer har minskat sin andel drastiskt (<strong>och</strong> i absoluta tal) sedan 2000, från 17 procent<br />
till 9 procent 2007. En stor nedgång (31 procent) skedde också i samma bransch mellan<br />
2006 <strong>och</strong> 2007. De resterande elektronikbranscherna har strukturen hållit sig oförändrad<br />
jämfört med <strong>IT</strong>-branschstrukturen för 2002 (Se tabell 2 i appendix rapport år 2005–<br />
2006).<br />
Figur 3. Branschernas andelar inom elektronikindustrin 2007. Procent.<br />
28%<br />
16%<br />
9%<br />
2% 9%<br />
4%<br />
12%<br />
20%<br />
Kontormaskiner<br />
Datorer<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare<br />
Instrument f ör mätning<br />
Instrument för styrning<br />
Antalet sysselsatta inom elektronikindustrin totalt sett uppgick 2007 till 41 850<br />
personer <strong>och</strong> till 41 607 personer 2006, det är en ökning med 0,6 procent. Utvecklingen<br />
av antalet sysselsatta under året varierade även starkt mellan de olika<br />
8
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
branscherna, <strong>och</strong> den liknar utvecklingen 2005–2006. Instrument för styrning med<br />
en ökning med 23 procent hade den största ökningen både 2005–2006 <strong>och</strong> 2006–<br />
2007. Elektroniska komponenter, kommunikationsutrustning <strong>och</strong> radio- <strong>och</strong> tevemottagare<br />
hade en likartad tillväxt som låg kring 4,0 procent mellan 2006 <strong>och</strong><br />
2007. Resterande branscher uppvisade negativ utveckling. Man kan notera att branschen<br />
datorer har haft en negativ utveckling sedan 2004 för både antalet företag<br />
<strong>och</strong> antalet sysselsatta. Samma bransch i elektronikindustrin uppvisade 2006 en<br />
positiv trend (1,5 procent) av sysselsättning jämfört med den negativa utvecklingen<br />
2007.<br />
Det genomsnittliga antalet sysselsatta per företag varierade starkt mellan de olika<br />
branscherna. Den dominerande branschen, kommunikationsutrustning, stod för<br />
drygt 12 procent av antalet företag men för 52 procent av antalet sysselsatta inom<br />
elektronikindustrin. Antalet sysselsatta var i genomsnitt till drygt 166 personer per<br />
företag inom branschen. Inom instrument för styrning sysselsatte de 168 företagen i<br />
genomsnitt knappt 10 personer. Branschen stod för 16 procent av antalet företag<br />
men för endast 4 procent av antalet sysselsatta bland elektronikföretagen 2007.<br />
Figur 4. Branschernas andelar av de sysselsatta inom elektronikindustrin 2007. Procent.<br />
4% 3% 6%<br />
7%<br />
4%<br />
16%<br />
8%<br />
Kontormaskiner<br />
Datorer<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare<br />
Instrument för mätning<br />
Instrument för styrning<br />
52%<br />
Andelen sysselsatta kvinnor inom branschgruppen som helhet uppgick år 2007 till<br />
drygt 28 procent. Den största andelen kvinnor, 50 procent, återfanns i branschen<br />
kommunikationsutrustning <strong>och</strong> den lägsta, 2 procent, inom instrument för styrning.<br />
Skillnaden mellan 2007 <strong>och</strong> 2005–2006 var försumbar.<br />
Figur 4 visar sysselsättningsstrukturen inom elektronikindustrin 2007. Här framgår<br />
att den största andelen anställda fanns inom branschen kommunikationsutrustning<br />
medan de flesta företagen fanns inom branscherna instrument för mätning <strong>och</strong> elektroniska<br />
komponenter. Figurerna visar också att företagsstrukturen <strong>och</strong> sysselsättningsstrukturen<br />
inom <strong>IT</strong>-industrin har ändrats väldigt lite mellan 2000 <strong>och</strong> 2007. På<br />
9
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
samma sätt har antalet företag inom elektronikindustrin har varit oförändrat under<br />
perioden. Däremot har antalet sysselsatta minskat mellan 2000 <strong>och</strong> 2007 med 41<br />
procent vilket motsvarar 29 230 sysselsatta (reviderade siffror för 2000). Könsfördelning<br />
blev mer ojämn mellan 2000 <strong>och</strong> 2007, andelen kvinnor sjönk från 32 till<br />
28 procent.<br />
Produktionsvärdet för elektronikprodukter ökade fyra år i följd<br />
Produktionsvärdet 6 inom elektronikindustrin ökade med 4,2 procent mellan 2006<br />
<strong>och</strong> 2007. Uppgången beror främst på en kraftig ökning under året i produktionen<br />
av instrument för mätning <strong>och</strong> branschgruppen elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel samt kommunikationsutrustning<br />
(11,5 respektive 6,1 procent).<br />
Värdet i löpande priser för produktionen av elektronikprodukter uppgick 2000 till<br />
191,5 miljarder kronor. Fram till 2003 föll värdet till 86,9 miljarder kronor för att<br />
sedan åter öka: 130,3 miljarder 2004, 161,6 miljarder 2006 <strong>och</strong> 168,5 miljarder<br />
2007. Trots denna utveckling har elektronikindustrins produktionsvärde inte nått<br />
nivå från 2000–2001.<br />
Figur 5. Produktionsvärde i löpande priser för elektronikindustrin 1995–2007. Miljoner kronor.<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Produktionsvärdet inom branscherna elektroniska komponenter, kommunikationsutrustning<br />
samt radio- <strong>och</strong> tevemottagare samlat uppgick till 137,7 miljarder kronor<br />
2007, vilket motsvarade 82 procent av det totala produktionsvärdet inom elektronikindustrin.<br />
Jämfört med 2006 ökade produktionsvärdet med 6,1 procent. Inom<br />
denna grupp ingår produktionen av mobiltelefoner. 7<br />
Inom branschen Instrument för mätning uppgick produktionsvärdet till 22,2 miljarder<br />
kronor 2007 vilket innebar en uppgång på 12 procent från föregående år. Inom<br />
6 Med produktionsvärde avses den faktiska produktionen utförd av företagen. Det baseras på försäljning, dvs.<br />
nettoomsättningen justerat för förändringar av lager <strong>och</strong> pågående arbete, aktiverat arbete för egen räkning,<br />
övriga rörelseintäkter exkl. bidrag, kursvinster <strong>och</strong> reavinster samt inköpskostnad för varor som säljs utan<br />
vidare bearbetning (handelsvaror).<br />
7 SNI 32200.<br />
10
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
branscherna kontorsmaskiner <strong>och</strong> datorer minskade produktionsvärdena med 2,5<br />
respektive 35,3 procent <strong>och</strong> uppgick 2007 till 2,4 respektive 3,4 miljarder kronor.<br />
Produktionsvärdet ökade fyra år i följd sedan 2003, som framgår i figur 5.<br />
Omsättningen inom elektronikindustrin ökade med fem procent<br />
Med omsättning avses sektorns försäljning under ett år, den anges i miljarder kronor exklusive<br />
moms. Omsättningen inom elektronikindustrin uppgick 2007 till 169,6 miljarder<br />
kronor vilket innebar en ökning med 5,2 procent jämfört med föregående år.<br />
Figur 6. Omsättning inom elektronikindustrin i löpande priser 1995–2007. Miljoner kronor.<br />
250000<br />
200000<br />
150000<br />
100000<br />
50000<br />
0<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Kontorsmaskiner ökade med 17 procent <strong>och</strong> instrument för mätning med 11 procent.<br />
Branscherna elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel, elektroniska komponenter, kommunikationsutrustning<br />
<strong>och</strong> radio- <strong>och</strong> tevemottagare uppgick sammanlagt till 115,5 miljarder<br />
kronor, en uppgång med 7 procent sedan 2006. Omsättningen inom instrument<br />
för styrning uppgick till 3,1 miljarder kronor, en kraftig minskning (37 procent)<br />
sedan 2006.<br />
De mest dynamiska branscherna 2007 var kontorsmaterial <strong>och</strong> instrument för mätning.<br />
Branscherna datorer <strong>och</strong> instrument för styrning uppvisade kraftiga nedgångar<br />
2007 jämfört med föregående år.<br />
Omsättningen för elektronikprodukter är lägre än 2000–2001. Av den totala försäljningen<br />
under 2006 <strong>och</strong> 2007 exporterades 80,1 respektive 61,1 procent.<br />
Förädlingsvärdet i elektronikindustrin minskade med två procent 2007<br />
Förädlingsvärde kan uttryckas bidrag till BNP <strong>och</strong> definieras som produktionsvärde<br />
minus kostnader för köpta varor <strong>och</strong> tjänster, dock inte löner, sociala avgifter <strong>och</strong><br />
inköpskostnad för varor som säljs utan vidare bearbetning (handelsvaror). I ett<br />
långsiktigt perspektiv ser vi att förädlingsvärdet inom elektronikindustrin ökade<br />
starkt under andra halvan av 1990-talet för att falla kraftigt under <strong>IT</strong>-krisen 2000–<br />
11
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
2001 (figur 7). Efter 2003 återhämtar sig förädlingsvärdet för att 2005 överskrida<br />
nivån för 1999.<br />
Figur 7. Förädlingsvärde totalt (mnkr) <strong>och</strong> förädlingsvärde per sysselsatt (kr) i elektronikindustrin mellan<br />
1995 <strong>och</strong> 2007 i löpande priser.<br />
60,000<br />
1400<br />
50,000<br />
40,000<br />
30,000<br />
20,000<br />
10,000<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0,000<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
0<br />
Förädlingsvärdet<br />
Förädlingsvärdet per sysselsatt<br />
Förädlingsvärdet per sysselsatt har också ökat kraftigt sedan 2003, förädlingsvärdet<br />
per anställd ökade i absoluta tal från 1 092 till 1 218 kronor. Ökningen av förädlingsvärdet<br />
per anställd berodde delvis på att antalet sysselsatta minskade inom<br />
elektronikindustrin de sista åren som visades i figur 1.<br />
Efter mycket kraftiga ökningar i förädlingsvärdena 2002–2004 ökade förädlingsvärdet<br />
i elektronikindustrin under 2006 med 10 procent, från 46,0 till 50,7 miljarder<br />
kronor. Förädlingsvärdet per sysselsatt ökade samtidigt med 11,6 procent. En nedgång<br />
i förädlingsvärdet med 2,2 procent visar sig 2007. På samma sätt minskade<br />
förädlingsvärdet per sysselsatt (inom samma branschgrupp) med knappt 3 procent,<br />
från 1 218 till 1 184 kronor i löpande priser.<br />
Fördelat efter enskilda branscher ökade förädlingsvärdet inom kontorsmaskiner,<br />
med 6,5 procent till 753 miljoner kronor, <strong>och</strong> inom instrument för mätning med 6,4<br />
procent till 8,8 miljarder kronor i löpande pris. Resterande branscher uppvisade en<br />
negativ utveckling 2007. Framför allt var det Datorer som uppvisade en drastisk<br />
minskning (19 procent). Instrument för styrning var en annan bransch som hade en<br />
kraftig nedgång under 2007 (26 procent).<br />
12
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Bruttoinvesteringarna inom elektronikindustrin fortsatte att öka 2007<br />
men var långt ifrån nivån för 1999<br />
Bruttoinvesteringar enligt SCB:s definition innebär investering före avdrag av periodens<br />
kapitalförslitning. Den omfattar fast bruttoinvestering, lagerinvestering <strong>och</strong><br />
värdeföremål (avskaffning minus avyttring).<br />
Bruttoinvesteringarna inom elektronikindustrin ökade under 2007 med 10,6 procent<br />
till 2,2 miljarder kronor i löpande pris. Utvecklingen inom de olika branscherna<br />
varierade. Sammanlagt ökade branscherna elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel, elektroniska<br />
komponenter, kommunikationsutrustning <strong>och</strong> radio- <strong>och</strong> tevemottagare under 2007<br />
med 34 procent till 1,7 miljarder kronor. Investeringarna i de andra branscherna<br />
minskade kraftigt 2007.<br />
Figur 8. Bruttoinvesteringar i elektronikindustrin mellan 1993 <strong>och</strong> 2007. Miljoner kronor i löpande priser.<br />
9000<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Bruttoinvesteringarna ökade med 74 procent inom elektronikindustrin under perioden<br />
1995 till 2000, från knappt 4,4 miljarder kronor till drygt 7,6 miljarder. Under<br />
åren 2001 till 2004 föll investeringarna med 65 procent till ett värde av 2,1 miljarder<br />
kronor (figur 8). År 2004 var en vändpunkt för bruttoinvesteringarna men de<br />
var fortfarande låga jämfört med 2000. Investeringarna inom elektronikindustrin<br />
var alltså långt ifrån nivån före <strong>IT</strong>-krisen 2000–2001.<br />
Bruttoinvesteringarna per sysselsatt inom elektronikindustrin ökade med 10 procent<br />
från 2006 till 2007, en ökning från 47 000 till 52 000 kronor per sysselsatt.<br />
13
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
<strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
Företag <strong>och</strong> sysselsättning bland <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade från 14 975 företag 2006 till 15 550<br />
2007, en ökning med knappt 4 procent. Knappt 60 procent av dessa företag återfanns<br />
inom branschen konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 8 , utgivning<br />
av programvara omfattar 14 procent av företagen <strong>och</strong> de resterande branscherna<br />
har små andelar av företagen (2–5 procent).<br />
Mellan 1993 <strong>och</strong> 2001 ökade antalet företag inom branschgruppen <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> från knappt 9 400 till knappt 16 000, en ökning med 70 procent. Antalet<br />
företag minskade sedan med 23 procent under 2002, efter <strong>IT</strong>-krisen (figur 9).<br />
Figur 9. Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> <strong>och</strong> antalet sysselsatta 1993–2007.<br />
18000<br />
16000<br />
14000<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 20012002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
200 000<br />
180 000<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
Antal företag<br />
Antal sysselsatta<br />
Utvecklingen av antalet företag under 2007 skiftade inom de olika branscherna.<br />
Den största ökningen ägt rum i dataverksamhet med 21 procent <strong>och</strong> den här branschen<br />
har nu ökat stark för två år i rad. Inom konsultverksamhet avseende system<strong>och</strong><br />
programvara ökade antalet företag med knappt 4 procent. Inom utgivning av<br />
programvara 9 , med en andel på 14 procent av det totala antalet företag inom<br />
branschgruppen, ökade antalet med 8 procent. Partihandel med datorer <strong>och</strong> kring-<br />
8 SNI 7222.<br />
9 SNI 7221.<br />
14
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
utrustning samt programvara 10 har en andel av 7 procent av det totala antalet företag<br />
inom branschgruppen <strong>och</strong> där ökade antalet företag med 2,3 procent.<br />
Antalet sysselsatta inom branschgruppen <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> som helhet<br />
ökade från 142 143 personer 2006 till 147 088 2007, eller med 3,5 procent. Antalet<br />
sysselsatta ökade kraftigt i branschen dataverksamhet 11 för andra året i rad. Branschen<br />
sysselsatte 2007 drygt 2 537 personer <strong>och</strong> ökningen från 2006 var 31,4 procent.<br />
Förändringarna var mindre i de sysselsättningsmässigt mest betydelsefulla<br />
branscherna konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara samt telekommunikation<br />
med sysselsättningsandelar på cirka 46 respektive 18 procent inom<br />
branschgruppen <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>. I den förstnämnda branschen ökade<br />
antalet sysselsatta med 10 procent <strong>och</strong> i den senare minskade sysselsättningen med<br />
knappt 1 procent.<br />
Andelen sysselsatta kvinnor inom branschgruppen som helhet var 2007 knappt 26<br />
procent. Den högsta andelen kvinnor, 43 procent, återfanns inom annan konsultverksamhet<br />
avseende system <strong>och</strong> programvara samt telekommunikation med 24<br />
procent. Den lägsta, 0,14 procent, återfanns inom uthyrning av kontorsmaskiner<br />
<strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer. Skillnaderna jämfört med 2006 var små både<br />
för de högsta <strong>och</strong> lägsta andelarna. Kvinnors sysselsättning framgår av tabell 9 i<br />
tabellbilagan.<br />
Figur 9 visar att både antalet företag <strong>och</strong> antalet sysselsatta ökade 1993–2001, men<br />
åren 2001–2002 faller båda variablerna kraftigt. Efter 2002 ökade antalet företag<br />
medan antalet sysselsatta fortsatte att minska fram till 2006. År 2007 bröts trenden<br />
<strong>och</strong> det blev en uppgång jämfört med perioden 2002–2006. Bland de sysselsatta<br />
inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> var 26 procent kvinnor <strong>och</strong> 74 procent män. Fördelningen<br />
är lika ojämn som i elektronikindustrin, drygt en fjärdedel av de sysselsatta<br />
inom <strong>IT</strong>-sektorn 2000–2007 var alltså kvinnor.<br />
Produktionsvärdet inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade med<br />
knappt 8 procent 2007<br />
Produktionsvärdet för <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> uppvisade en svag ökning 2007<br />
(7,7 procent) jämfört med året före (figur 10). Figur 10 visar också att produktionsvärdet<br />
har ökat sedan 2003 för att 2006 nå produktionsnivån för 2000. Branscherna<br />
partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning <strong>och</strong> databehandling<br />
uppvisade den högsta tillväxten under 2007 (med 27 respektive 19 procent).<br />
Branscherna med högst andel av produktionsvärdet var telekommunikation <strong>och</strong><br />
annan konsultverksamhet avseende system <strong>och</strong> programvara med 37 respektive 36<br />
procent. Den lägsta med 0,2 procent hade partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning,<br />
uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl<br />
datorer samt konsultverksamhet avseende maskinvara.<br />
Produktionsvärdet ökade under hela 1990-talet <strong>och</strong> fram till 2001 (data saknas från<br />
1993–1996). Ett kraftigt fall för produktionsvärdet inleddes under <strong>IT</strong>-krisen 2000–<br />
10 SNI 51840<br />
11 SNI 7240.<br />
15
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
2001 <strong>och</strong> fallet fortsatte även under 2003. Produktionsvärdet inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> ökade under perioden 1997 till 2001 med 66 procent <strong>och</strong> uppgick<br />
2001 till 274,7 miljarder kronor. Under åren 2001 till 2003 minskade produktionsvärdet<br />
med närmare 30 procent för att visa en svag återhämtning under 2004 med 4<br />
procent <strong>och</strong> 2005 med 3 procent till 236,6 miljarder kronor.<br />
Figur 10. Produktionsvärde i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> i löpande priser, 1997 till 2007. Miljarder kronor.<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Utvecklingen inom de olika branscherna varierade starkt. Tillväxten pendlade kring<br />
5 procent inom partihandel med datorer, 12 partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning,<br />
telekommunikation samt utgivning av programvara. Inom<br />
branschgruppen databasverksamhet, underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> datoranknuten verksamhet<br />
13 minskade produktionen för andra året i rad, med 4,4 procent till 4,6 miljarder<br />
kronor. Inom branscherna uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl<br />
datorer var förändringarna mer dramatiska med en minskning på 36 procent. Partihandel<br />
med teleprodukter uppvisade också en negativ utveckling 2007 (med 8 procent).<br />
Omsättningen bland <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade med 4 procent<br />
Omsättningen bland <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> uppgick år 2007 till 383,8 miljarder<br />
kronor. I förhållande till 2006 innebar detta en ökning med 4,1 procent.<br />
Inom partihandel med ljud <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning ökade omsättningen<br />
med närmare 27,2 procent till 16,4 miljarder kronor 2007 <strong>och</strong> inom databehandling<br />
ökade omsättningen med 18 procent till 13,7 miljarder kronor. De två största<br />
branscherna, annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara <strong>och</strong><br />
telekommunikation ökade omsättningen med 9,8 <strong>och</strong> 4,2 procent till 113,3 <strong>och</strong> 97,6<br />
miljarder kronor. Under året uppvisades en kraftig nedgång inom branscherna ut-<br />
12 SNI2002 51840.<br />
13 SNI2002 7240, 7250, 7260.<br />
16
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
hyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning<br />
(31,0 respektive 15 procent). De hade också en svag utveckling 2006.<br />
Tjänstehandeln över nationsgränserna ökar nu snabbare än varuhandeln, det gäller<br />
för de flesta OECD-länderna. Men för många länder är fortfarande varuhandeln<br />
högre än tjänstehandeln. 14 Med <strong>IT</strong>-export avses i hela rapporten statistik för elektronikprodukter.<br />
Figur 11. Omsättning i löpande priser i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 1993–2007. Miljarder kronor.<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Förädlingsvärdet i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade med 7 procent<br />
Figur 12 illustrerar att förädlingsvärdet i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade under<br />
perioden 1995 till 2001 med 170 procent, från 45 miljarder kronor till drygt 121<br />
miljarder. Under 2002 minskade förädlingsvärdet med närmare 20 procent för att<br />
under 2004 <strong>och</strong> 2005 börjar igen öka. År 2006 var ökningen 3,4 procent, till 118,1<br />
miljarder i löpande priser. År 2007 fortsatte förädlingsvärdet att öka för fjärde året i<br />
rad (med 7,3 procent) <strong>och</strong> nådde över nivån för 2000–2001.<br />
För branschen partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning ökade<br />
förädlingsvärdet med 39 procent till 314 miljoner kronor, databehandling ökade<br />
med 25,5 procent, partihandel med teleprodukter med 25,3 procent <strong>och</strong> partihandel<br />
med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara med 25,1 procent.<br />
Förädlingsvärdet också ökade inom partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt<br />
videoutrustning, annan konsultverksamhet avseende system <strong>och</strong> programvara, konsultverksamhet<br />
avseende maskinvara, partihandel med elektronikkomponenter <strong>och</strong><br />
utgivning av programvara.<br />
Förädlingsvärdet minskade inom branschgrupperna teleprodukter <strong>och</strong> uthyrning av<br />
kontorsmaskiner med 6 procent respektive 33 procent. Branschgrupperna databasverksamhet,<br />
underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner samt<br />
14 Se Sveriges ekonomi, statistiskt perspektiv. Nr 1-2008. SCB.<br />
17
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
övrig datoranknuten verksamhet uppvisar på fortsatt svag utveckling för andra år i<br />
rad. Man kan notera att branscherna telekommunikation <strong>och</strong> annan konsultverksamhet<br />
avseende system <strong>och</strong> programvara stod för drygt 69 procent av det totala förädlingsvärdet<br />
2007.<br />
Förädlingsvärdet per sysselsatt inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en ökade med<br />
3,7 procent mellan 2006 <strong>och</strong> 2007, i absoluta tal från 831 000 kronor till 861 000<br />
kronor per sysselsatt. För 2007 ökade antalet sysselsatta (3,5 procent) jämfört med<br />
föregående år. Ökningen av förädlingsvärde per sysselsatt kan härledas till både en<br />
ökning av antalet företag <strong>och</strong> en ökning av antalet sysselsatta. Historiskt sett har<br />
förädlingsvärdet per sysselsatt följt trenden av förädlingsvärdet under hela perioden.<br />
Det bör noteras att utvecklingen av förädlingsvärdet (totalt <strong>och</strong> per sysselsatt)<br />
inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> var positiv medan förädlingsvärdet inom elektronikprodukter<br />
var negativ under året.<br />
Figur 12. Förädlingsvärde totalt <strong>och</strong> förädlingsvärde per sysselsatt i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 1993–<br />
2007 i löpande priser. Miljarder kronor.<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
1000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Förädlingsvärde<br />
Förädlingsvärde per sysselsatt<br />
Bruttoinvesteringarna i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade med 25 procent<br />
2007 men är fortfarande under 2000 års nivå<br />
Bruttoinvesteringarna i branschgruppen <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> uppgick 2007<br />
till 16,4 miljarder jämfört med 13,1 miljarder kronor 2006, en ökning med 25,3<br />
procent. Bruttoinvesteringarna inom den <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstesektorn koncentrerade<br />
sig mest till branschen telekommunikation 15 med knappt 69 procent av investeringarna.<br />
Den ökande tillväxttakten återfanns framför allt inom partihandel med datorer<br />
<strong>och</strong> kringutrustning samt programvara, konsultverksamhet avseende maskinva-<br />
15 SNI02 6420.<br />
18
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
ra <strong>och</strong> telekommunikation, branschgrupperna databasverksamhet med flera, 16 samt<br />
utgivning av programvara drog upp investeringstakten 2007. Branscherna partihandel<br />
med datoriserad materialhanteringsutrustning, partihandel med elektronikkomponenter<br />
<strong>och</strong> partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning<br />
hade lägre investeringar 2007 än 2006. Man kan notera att de tre ovan nämnda<br />
branscherna sammanlagt hade 1 procent av de totala investeringarna inom <strong>IT</strong><strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong>. Till följd av en snabb uppgång totalt för investeringarna<br />
ökade också bruttoinvesteringar per sysselsatt med 21,1 procent, från 91 900 kronor<br />
till 111 200 mellan 2006 <strong>och</strong> 2007. Det bör också noteras att med den sistnämnda<br />
variabeln tar man hänsyn till ökningen av antalet sysselsatta inom <strong>IT</strong><strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> under året.<br />
Figur 13. Bruttoinvesteringar i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 1993 till 2007 i löpande priser. Miljarder kronor.<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004* 2005 2006 2007<br />
Bruttoinvesteringarna i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> ökade med 125 procent 1995–<br />
2000, från knappt 12 miljarder kronor till 27 miljarder. Under 2001–2003 minskade<br />
bruttoinvesteringarna med drygt 41 procent för att under 2004 öka igen. Figur 13<br />
visar att bruttoinvesteringarna inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> fortsatt att minska<br />
sedan millennieskiftet <strong>och</strong> framåt. De totala <strong>IT</strong>-investeringarna, det vill säga elektronikbruttoinvesteringarna<br />
plus bruttoinvesteringarna i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>,<br />
ökade från 15 miljarder till 18,5 miljarder kronor under 2007, en ökning med 23,4<br />
procent. De totala investeringarna i elektronikindustrin <strong>och</strong> i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
uppvisade en likartad utveckling sedan 1993, en kraftig nedgång efter <strong>IT</strong>krisen<br />
2000–2001 följd av en svag återhämtning.<br />
16 SNI02 7240-7260.<br />
19
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
FoU-utgifterna inom <strong>IT</strong>-sektorn ökade mellan 2005 <strong>och</strong><br />
2007<br />
Uppgifterna om företagens forskning <strong>och</strong> utveckling, FoU, hämtas från SCB:s<br />
FoU-statistik. Vartannat år tillfrågas drygt 1 000 företag med minst 50 anställda om<br />
sina utgifter för FoU. 17 I år redovisar vi FoU med företag med minst 10 anställda<br />
för åren 2006 <strong>och</strong> 2007 (tabell 23–24 i appendix).<br />
Kostnaderna för FoU inom <strong>IT</strong>-sektorn svarade 2007 för drygt 24 procent av utgifterna<br />
till FoU inom hela företagssektorn, 1999 var motsvarande siffra 32 procent.<br />
Kostnaderna för FoU inom <strong>IT</strong>-sektorn uppgick 2007 till 20,2 miljarder kronor 18<br />
vilket innebar en uppgång med 19 procent från 2005. Branschgruppsindelningen i<br />
FoU-statistiken skiljer sig från indelningen i elektronikindustri <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong>. 19 Historisk sett har utgifterna för <strong>IT</strong>-varor inom tillverkningsindustrin<br />
stått för drygt 2/3 delar av det totala FoU-utgifterna inom <strong>IT</strong>-sektorn.<br />
Figur 14. Bruttoinvesteringar i löpande priser 1995–2007 inom <strong>IT</strong>-sektorn för företag med 50 eller fler anställda.<br />
Miljarder kronor.<br />
25,0<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007<br />
17 Från <strong>och</strong> med 2005 finns uppgifter för företag med minst 10 anställda.<br />
18 Med företag med 10–49 anställda medräknade uppgick FoU-utgifterna till knappt 2 miljarder kronor.<br />
19 Tillverkningsindustri för <strong>IT</strong>-varor är ekvivalent med gruppen elektronikindustri som i övrigt används i<br />
denna rapport. Smärre avvikelser i avgränsning förekommer för de övriga branschgrupperna i FoU-statistiken<br />
i förhållande till definitionen av <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstebranscher.<br />
20
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Utgifterna till FoU ökade inom <strong>IT</strong>-sektorn mellan 1999 <strong>och</strong> 2005 med en genomsnittlig<br />
årlig tillväxt på 2,3 procent. Inom tillverkningsindustri för <strong>IT</strong>-varor uppgick<br />
den årliga ökningen till 0,7 procent under perioden, medan branschgruppen partihandel<br />
med <strong>IT</strong>-varor samt telekommunikationsföretag <strong>och</strong> branschen konsultverksamhet<br />
avseende <strong>IT</strong> uppvisade genomsnittliga årstillväxter på –10,4 respektive 12,1<br />
procent. Branschuppgifterna för år 2007 var inte tillgängliga.<br />
År 2007 utfördes totalt 50 628 FoU-årsverk 20 inom företagssektorn. Inom <strong>IT</strong>sektorn<br />
utfördes 14 746 årsverk, vilket motsvarande 29,1 procent av antalet årsverk<br />
för FoU inom företagssektorn. Kvinnornas andel av FoU-arbetet var lägre inom <strong>IT</strong>sektorn<br />
än inom FoU-arbetet totalt, 17 mot 25 procent. Figurerna 15 <strong>och</strong> 16 beskriver<br />
hur andelen FoU-årsverk är fördelade både på <strong>IT</strong>-sektorn <strong>och</strong> FoU totalt.<br />
Figur 15. Årsverken för FoU i <strong>IT</strong>-sektorn 2007 fördelat på kön.<br />
Kvinnor<br />
17%<br />
Män<br />
83%<br />
Figur 16. Årsverken för FoU i näringslivet 2007 fördelat på kön.<br />
Män<br />
25%<br />
Kvinnor<br />
75%<br />
20 Ett årsverk (personår) är det arbete en heltidsanställd person utför under ett år. En person som varit heltidsanställd<br />
men endast ägnat halva sin tid åt FoU har gjort 0,5 FoU-årsverk.<br />
21
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Elektronikimporten steg snabbare än varuexporten, vilket<br />
medförde att nettoexporten föll 2007<br />
I ett långsiktigt perspektiv ser vi att värdet av Sveriges export av elektronikprodukter<br />
ökade 1995–2000 från 70,0 miljarder till 157,2 miljarder kronor. År 2003 hade<br />
exportvärdet sjunkit till drygt 100 miljarder kronor, 2004 var det 116,8 miljarder<br />
<strong>och</strong> 2005 125,7 miljarder. Elektronikexport fortsatt att öka under 2006 med 2,7<br />
procent till 129,2 miljarder kronor i löpande priser, inklusive kontorsmaskiner, medicinelektronik<br />
samt industriell elektronik (se 2005-2006 rapport). Däremot minskade<br />
exportvärdet 2007 efter en ökning sedan 2003 till ett värde av 103,6 miljarder<br />
kronor jämfört med 108 miljarder 2006 (minus 4 procent). Export <strong>och</strong> import av<br />
elektronikprodukter från figur 17 exkluderar kontorsmaskiner, medicinelektronik<br />
samt Industriell elektronik.<br />
Figur 17. Export <strong>och</strong> import av elektronikprodukter i löpande priser 1995–2007. 21 Miljoner kronor.<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Export<br />
Import<br />
Ökningen för exporten av elektronikprodukter har mattats de senaste åren medan<br />
varuimporten fortsatt ha höga tillväxttal, vilket gett minskad nettoexport (figur 17).<br />
Det är främst under <strong>IT</strong>-krisen i början på 2000-talet som utrikeshandeln faller. Det<br />
är märkbart att förändringstakten för importen var svagare än för exporten under<br />
dessa år.<br />
Värdet av elektronikproduktimporten ökade under 2007 med 11 procent <strong>och</strong> uppgick<br />
till 106,5 miljarder kronor, jämfört med 96 miljarder i 2006. Elektronikproduktimporten<br />
uppgick 1995 till 56,1 miljarder <strong>och</strong> ökade till 91,7 miljarder 2000.<br />
21 Följande branscher ingår i export <strong>och</strong> import: datorer <strong>och</strong> kringutrustning, elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning samt konsumentelektronik.<br />
22
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Sedan dess har importvärdet minskat <strong>och</strong> uppgick 2003 till 69,5 miljarder kronor.<br />
Efter 2003 uppvisade import en liknande trend som elektronikexport.<br />
Exportnettot minskade 2007 med 121,5 procent, från 12 miljarder kronor år 2006<br />
till ett negativ värde med 3 miljarder kronor. Den kraftiga minskningen berodde på<br />
en snabbare ökning av import än exporten. En starkare kronkurs mot dollarn försämrade<br />
bytesförhållandena med USA <strong>och</strong> Asien, flaskhalsar inom vissa expansiva<br />
produktionsled samt en vikande trend i några stora <strong>och</strong> betydelsefulla branscher<br />
nämns som de främsta skälen till den svaga utvecklingen i Sveriges utrikeshandel.<br />
22<br />
I ett längre perspektiv har exportnettot för elektronikprodukter varit positivt sedan<br />
1995 <strong>och</strong> ökade från 1,3 miljarder kronor detta år till 47,9 miljarder 2000 för att<br />
minska till 11,7 miljarder 2003. I likhet med de andra ekonomiska variablerna var<br />
2000 den högsta nivån för både export <strong>och</strong> import av elektronikprodukter samt<br />
värdet av exportnettot (figur 17).<br />
Exportnettot för Kommunikationsutrustning uppgick 2007 till 31,3 miljarder kronor,<br />
en minskning med 36 procent jämfört med 2006. Exportnettot för denna produktgrupp<br />
uppgick 2000 till knappt 84,3 miljarder kronor för att minska till drygt<br />
41 miljarder 2003. Det bör noteras att denna bransch hade 75 procent av all elektronikexport<br />
2006 för att sedan minska andelen till 61 procent 2007.<br />
Exportnettot för produktgruppen datorer <strong>och</strong> kringutrustning var negativt <strong>och</strong> uppgick<br />
2007 till minus 18,5 miljarder <strong>och</strong> 2006 till minus 22,6 miljarder. Historiskt<br />
sett uppvisar denna bransch ett negativt exportnetto <strong>och</strong> representerade 15 procent<br />
av den totala elektronikexporten under 2007.<br />
Sammansättningen av elektronikproduktexporten förändrades något mellan 2007<br />
<strong>och</strong> 2006. 1996 utgjorde kommunikationsutrustning 81 procent av det totala exportvärdet.<br />
Under åren 1997 till 2000 svarade exporten av kommunikationsutrustning<br />
för runt 85 procent av det samlade exportvärdet för elektronikprodukter (tabell<br />
26 i tabellbilagan).<br />
Importandelen för kommunikationsutrustning uppgick 2007 till 30 procent av det<br />
totala importvärdet. Åren 1995 <strong>och</strong> 2000 var motsvarande andelar 27 respektive 39<br />
procent av det samlade importvärdet för elektronikprodukter. 1996 stod importen<br />
av datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt elektroniska komponenter för högre andelar<br />
(62 procent) av det totala importvärdet än 2007 (52 procent) (tabell 27 i tabellbilagan).<br />
Elektronikexporten var koncentrerad till kommunikationsutrustning. Importen uppvisade<br />
en mer diversifierad marknad än exporten (figur 18 <strong>och</strong> 19).<br />
22 Se Sveriges ekonomi, statistiskt perspektiv, nr 1,2008. SCB.<br />
23
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Figur 18. Export av elektronikprodukter efter varugrupp 2007 i löpande priser. Procent.<br />
9%<br />
15%<br />
14%<br />
62%<br />
Datorer <strong>och</strong> kringutrustning<br />
Kommunikations-utrustning<br />
Elektroniska komponenter<br />
<strong>och</strong> varor<br />
Konsument-elektronik<br />
Figur 19. Import av elektronikprodukter efter varugrupp 2007 i löpande priser. Procent.<br />
18%<br />
32%<br />
30%<br />
20%<br />
Datorer <strong>och</strong> kringutrustning<br />
Kommunikations-utrustning<br />
Elektroniska komponenter<br />
<strong>och</strong> varor<br />
Konsument-elektronik<br />
Utrikeshandeln 2007 fördelad på länder: exporten till USA har minskat<br />
de senaste två åren<br />
Drygt 60 procent av exporten av elektronikprodukter gick till OECD-länder <strong>och</strong> 35<br />
procent till EU15-länder. EFTA-länder 23 tog emot 13 procent av Sveriges export av<br />
elektroprodukter under 2007. De nordiska länderna tillsammans med Tyskland importerade<br />
drygt en tredjedel av Sveriges export av elektronikvaror. Sveriges varu-<br />
23 Nuvarande medlemsländer i EFTA är Norge, Schweiz, Island <strong>och</strong> Liechtenstein.<br />
24
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
export till USA minskade med 30 procent i löpande priser under 2007. Det är andra<br />
året i rad som exporten till USA minskar kraftig. USA var den största exportmarknaden<br />
för elektronikprodukter för några år sedan, 2002 var USA:s andel 17 procent<br />
men 2007 minskade den till knappt 5 procent. Exportens till USA har minskat de<br />
senaste två åren. Nya marknader dyker upp för svenska <strong>IT</strong>-varorna framför allt i<br />
Europa <strong>och</strong> Asien.<br />
De nordiska länderna samt Ryssland <strong>och</strong> Indien var andra viktiga exportmottagare<br />
med andelar kring 3 procent vardera av den samlade exporten. Danmark <strong>och</strong> Norge<br />
ökade som exportmarknader för svenska elektronikprodukter under 2007 med 43<br />
respektive 59 procent mellan 2006 <strong>och</strong> 2007. Exporten till Danmark <strong>och</strong> Norge<br />
innehöll stora inslag av datorer <strong>och</strong> kringutrustning, konsumentelektronik samt<br />
kommunikationsutrustning. Resterande nordiska länder uppvisade en likartad efterfrågan<br />
av svenska <strong>IT</strong>-varor (tabell 28 i tabellbilagan).<br />
Man kan notera att exporten till Tyskland <strong>och</strong> Spanien ökade för svenska elektronikprodukter<br />
under 2007 medan exporten till USA minskade med 37 procent, från<br />
en andel av exporten på 6,3 procent till 4,6 mellan 2006 <strong>och</strong> 2007. Minskningen av<br />
värdet för USA-exporten var en effekt bland annat av den allt lägre dollarkursen,<br />
vilket innebar att det blev dyrare för amerikanska företag att köpa svenska produkter<br />
24 . Exporten till övriga länder minskade under 2007 med 14 procent, 82 procent<br />
av exporten till övriga länder bestod av produkter inom kommunikationsutrustning.<br />
Figur 20. Exporten av elektronikprodukter 2007 fördelat på mottagarland. Procentandelar.<br />
12%<br />
12%<br />
57%<br />
7%<br />
5%<br />
4%<br />
3%<br />
Norge Danmark Finland USA Tyskland Indien Övriga<br />
Tyskland <strong>och</strong> Nederländerna var 2007 de viktigaste importländerna för elektronikprodukter<br />
<strong>och</strong> stod vardera för 17 respektive 12,4 procent av Sveriges elektronikimport<br />
på 106,5 miljarder kronor under året. Dessa två länder var särskilt viktiga<br />
för importen inom branscherna datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt elektroniska kom-<br />
24 Se Sveriges ekonomi, Statistiskt perspektiv, fjärde kvartalet. SCB, nr. 1:2007–1:2008.<br />
25
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
ponenter <strong>och</strong> varor där länderna svarade för 70 procent av den totala importen från<br />
Tyskand samt 62 procent av den totala importen från Nederländerna. Med hänsyn<br />
till alla avsändningsländer importerade Sverige 44 respektive 28 procent av dessa<br />
produkter. Andra viktiga importländer för Sverige 2006–2007 var Storbritannien,<br />
Nordirland, Irland, Kina <strong>och</strong> Danmark.<br />
Importen av kommunikationsutrustning var spridd fler länder. Knappt 46 procent<br />
av importen av kommunikationsutrustning kom från ett EU15-land jämfört med 79<br />
procent för produktgruppen datorer <strong>och</strong> kringutrustning. Viktiga länder utanför<br />
EU15 för importen av elektronikvaror var Kina <strong>och</strong> Polen under 2006 <strong>och</strong> 2007.<br />
Figur 21. Importen av elektronikprodukter 2007 procentandelar för ursprungsländer.<br />
17%<br />
45%<br />
12%<br />
8%<br />
5%<br />
6%<br />
7%<br />
Tyskland Nederländerna Storbritannien <strong>och</strong> Nordirland Kina Irland Danmark Övriga länder<br />
26
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Antalet arbetsställen <strong>och</strong> sysselsatta inom elektronikindustrin<br />
<strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
Arbetsställen inom elektronikindustri <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong><br />
Statistiken för <strong>IT</strong>-företagen redovisas på länsnivå. Figur 22 visar att drygt hälften<br />
av alla arbetsställen <strong>och</strong> sysselsatta inom elektronikindustrin fanns i storstadsregionerna<br />
under 2007. Det vill säga Stockholm, Göteborg <strong>och</strong> Malmö.<br />
År 2007 fanns det 1 202 arbetsställen inom elektronikindustrin jämfört med 1 232<br />
för 2006, en minskning med 2,4 procent.<br />
Figur. 22. Arbetsställena inom elektronikindustrin <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> fördelat på län 2007.<br />
Andelar i procent.<br />
Norrbottens län<br />
Västerbottens län<br />
Jämtlands län<br />
Västernorrlands län<br />
Gävleborgs län<br />
Dalarnas län<br />
Västmanlands län<br />
Örebro län<br />
Värmlands län<br />
Västra Götalands län<br />
Hallands län<br />
Skåne län<br />
Arbetsställen inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong><br />
Arbetsställen inom<br />
<strong>Elektronikindustri</strong>n<br />
Blekinge län<br />
Gotlands län<br />
Kalmar län<br />
Kronobergs län<br />
Jönköpings län<br />
Östergötlands län<br />
Södermanlands län<br />
Uppsala län<br />
Stockholms län<br />
0,0 10,0 20,0 30,0 40,0 50,0<br />
Mer än 95 procent av arbetsställena i elektronikindustrin har färre än 100 anställda<br />
<strong>och</strong> drygt 4 procent har fler än 100 anställda (tabell 16 i tabellbilagan). Den här<br />
strukturen efter storleksklass har varit oförändrad sedan 1998 enligt företagsstatistiken.<br />
27
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Nästan 74 procent av de sysselsatta inom elektronikindustrin arbetar på ett arbetsställe<br />
med fler än 100 anställda <strong>och</strong> resten på mindre företag (tabell 18 i tabellbilagan).<br />
Antalet arbetsställen inom branschgruppen <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> uppgick<br />
2007 till 17 387 stycken jämfört med 16 857 stycken 2006, en ökning med 3,1 procent.<br />
Antalet anställda inom elektronikindustrin <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> var fördelade<br />
på länen på ett liknande sätt som antalet arbetsställen. Både de sysselsatta<br />
<strong>och</strong> arbetsställena inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> var mer koncentrerade i storstadsregionerna<br />
som hade närmare två tredjedelar av den här branschen. <strong>Elektronikindustri</strong>n<br />
hade en liknande regional fördelning.<br />
Nästan alla arbetsställen inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> har färre än 100 anställda<br />
enligt företagsstatistiken (tabell 20 i tabellbilagan). Knappt hälften av de sysselsatta<br />
i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> arbetar på företag med färre än 100 anställda,<br />
<strong>och</strong> knappt 52 procent på ett arbetsställe som har över 100 anställda (tabell 22 i<br />
tabellbilagan).<br />
Arbetsställena inom <strong>IT</strong>-sektorn var koncentrerade till Stockholms, Västra Götalands<br />
<strong>och</strong> Malmö län. De tre storstadslänen hade tillsammans 57 procent av arbetsställena<br />
inom elektronikindustrin <strong>och</strong> 69 procent av arbetsställena för <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong>. Förhållandena har varit desamma sedan 1993. På samma sätt var de<br />
sysselsatta inom elektronikindustrin <strong>och</strong> i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> koncentrerade<br />
till storstadslänen under 2007 (62 respektive 73 procent).<br />
28
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Figur 23. Sysselsatta inom elektronikindustrin <strong>och</strong> <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 fördelade på län.<br />
Procent.<br />
Norrbottens län<br />
Västerbottens län<br />
Jämtlands län<br />
Västernorrlands län<br />
Gävleborgs län<br />
Dalarnas län<br />
Västmanlands län<br />
Örebro län<br />
Värmlands län<br />
Västra Götalands län<br />
Hallands län<br />
Skåne län<br />
Sysselsatta inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong><br />
Sysselsatta inom<br />
elektronikindustrin<br />
Blekinge län<br />
Gotlands län<br />
Kalmar län<br />
Kronobergs län<br />
Jönköpings län<br />
Östergötlands län<br />
Södermanlands län<br />
Uppsala län<br />
Stockholms län<br />
0,0 10,0 20,0 30,0 40,0 50,0<br />
Utbildningsnivåer<br />
Inom elektronikindustrin 11 899 av de sysselsatta 2007 högskoleutbildade tekniker<br />
<strong>och</strong> naturvetare. 25 Det var en ökning med 3,3 procent sedan 2006 <strong>och</strong> antalet ökade<br />
för andra år i rad. Andelen högskoleutbildade tekniker <strong>och</strong> naturvetare utgjorde 28<br />
procent av de sysselsatta inom elektronikindustrin, inom den gruppen var andelen<br />
män 82 procent. Antalet <strong>IT</strong>-specialister (män <strong>och</strong> kvinnor) uppgick till 6 012 sysselsatta,<br />
en ökning med 3,7 procent från 2006 då det var 5 800. <strong>IT</strong>-specialisterna<br />
utgjorde 14 procent av de sysselsatta inom elektronikindustrin, inom gruppen var<br />
andelen män 85 procent. Det är en högre andel män än genomsnittet inom elektronikindustrin.<br />
25 Uppgifterna om antalet sysselsatta i detta avsnitt bygger på data från Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik<br />
(RAMS), <strong>och</strong> skiljer sig något från antalet sysselsatta för de olika branscherna i tidigare avsnitt vilka<br />
bygger på uppgifter från statistiken gällande företagens ekonomi. Syftet med presentationen i detta avsnitt <strong>och</strong><br />
tillhörande tabeller i tabellbilagan är att ge data fördelade efter utbildningsnivåer <strong>och</strong> en geografisk fördelning.<br />
29
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
De kvinnliga högskoleutbildade teknikerna <strong>och</strong> naturvetarna utgjorde 2007 5 procent<br />
av de anställda inom elektronikindustrin <strong>och</strong> de kvinnliga <strong>IT</strong>-specialisterna 2<br />
procent. Motsvarande andelar för män var 23 respektive 12 procent. Den här sammansättningen<br />
av de sysselsatta inom elektronikindustrin har varit oförändrad sedan<br />
2000.<br />
Figur 24. Andelen tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikföretagen 2007. Procent.<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
40,0<br />
30,0<br />
20,0<br />
10,0<br />
0,0<br />
Kontormaskiner<br />
Datorer<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare<br />
Instrument för mätning<br />
Instrument för styrning<br />
Män<br />
Kvinnor<br />
Figur 25 visar hur antalet tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikindustrin har<br />
förändrats sedan 1993. Branscherna kommunikationsutrustning <strong>och</strong> instrument för<br />
mätning har haft störst antal tekniker <strong>och</strong> naturvetare 1993–2007, med en tydlig<br />
dominans för branschen kommunikationsutrustning. Det beror på att den branschen<br />
har störst andel av företagen (12 procent) <strong>och</strong> av de anställda (52 procent). Dessa<br />
branscher hade också den högsta andelen av de sysselsatta inom elektronikindustrin<br />
under samma period (figur 4).<br />
30
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Figur 25. Antalet tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikindustrins olika branscher 1993–2007.<br />
10000<br />
9000<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Kontormaskiner Datorer Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter Kommunikationsutrustning Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare<br />
Instrument för mätning Instrument för styrning<br />
Inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstebranscherna arbetade 35 714 högskoleutbildade tekniker<br />
<strong>och</strong> naturvetare 2007. Jämfört med 2006 innebar detta en ökning med 9,5 procent.<br />
De högskoleutbildade teknikerna <strong>och</strong> naturvetarna utgjorde 24 procent av de<br />
sysselsatta inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstebranscherna. Inom gruppen var andelen<br />
kvinnor till 18 procent.<br />
Figur 26. Andelen tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 fördelade på branscher<br />
<strong>och</strong> kön. Procent.<br />
80,0<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
40,0<br />
30,0<br />
20,0<br />
10,0<br />
0,0<br />
Handel med <strong>IT</strong> varor Telekommunikation Datakonsulter <strong>och</strong><br />
dataservice<br />
Män<br />
Kvinnor<br />
31
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Antalet <strong>IT</strong>-specialister var 34 078 under 2007, en ökning med 8,5 procent sedan<br />
2006. Dessa utgjorde 23 procent av de sysselsatta inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> tjänstebranscherna.<br />
Inom gruppen var andelen kvinnor 18 procent.<br />
De kvinnliga högskoleutbildade teknikerna <strong>och</strong> naturvetarna inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
tjänstebranscherna utgjorde 2007 4 procent av det totala antalet sysselsatta, andelen<br />
för <strong>IT</strong>-specialister var densamma. Motsvarande andelar bland män var 20 procent<br />
för tekniker <strong>och</strong> naturvetare <strong>och</strong> 19 procent för <strong>IT</strong>-specialister. Under 2007 var nära<br />
var femte sysselsatt inom de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en en manlig specialist.<br />
Figur 27. Antalet tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 1993–2007 fördelat på branscher.<br />
35 000<br />
30 000<br />
25 000<br />
20 000<br />
15 000<br />
10 000<br />
5 000<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Handel med <strong>IT</strong> varor Telekommunikation Datakonsulter <strong>och</strong> dataservice<br />
Antalet tekniker <strong>och</strong> naturvetare steg kraftigt i de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en.<br />
Branschgruppen datakonsulter <strong>och</strong> dataservice var störst hela perioden med drygt<br />
två tredjedelar av företagen. Den här branschgruppen hade också två tredjedelar av<br />
de sysselsatta inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> under perioden (tabell 35 i tabellbilagan).<br />
Av de högutbildade inom <strong>IT</strong>-sektorn, tekniker, naturvetare samt specialister, är de<br />
flesta män. Den här könsfördelningen har hållit sig under perioden 1993–2007.<br />
Könsfördelningen inom den elektronikindustrin var än mer ojämn än i <strong>IT</strong><strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong>. En likartad könsfördelning finns för hela gruppen sysselsatta<br />
inom <strong>IT</strong>-sektorn under samma period. Detta gäller både för elektronikindustrin<br />
<strong>och</strong> för <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>.<br />
32
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Fakta om statistiken<br />
Underlag <strong>och</strong> avgränsning<br />
Underlaget för statistiken utgörs av Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik<br />
(RAMS), Företagens ekonomi (FEK), utrikeshandelsstatistik samt FoU-data, samtliga<br />
producerade av Statistiska centralbyrån (SCB).<br />
Definitionen av <strong>IT</strong>-sektorn i denna rapport omfattar inte näringsgrenar som använder<br />
<strong>IT</strong> för att producera varor <strong>och</strong> tjänster <strong>och</strong> där deras innehåll är det väsentliga,<br />
så kallade content industries. Till sådana näringsgrenar räknas radio–teve <strong>och</strong><br />
tryckerier. Definitionen i rapporten omfattar alltså endast tillverkning av elektronikprodukter.<br />
De <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en är delar av parti- <strong>och</strong> detaljhandel,<br />
tele<strong>tjänsteföretag</strong> <strong>och</strong> viss uppdragsverksamhet (bland annat datakonsulter). <strong>Elektronikindustri</strong>n<br />
<strong>och</strong> de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en är definierade i enlighet med<br />
den SNI-definition som återges i tabellerna nedan.<br />
Definitioner<br />
Industribranscher som tillhör elektronikindustrin SNI07<br />
Branschkod Benämning<br />
Omfattar produkter som t.ex.<br />
enligt OECD<br />
(ISIC)<br />
26.1 Tillverkning av elektroniska komponenter<br />
2611 Tillverkning av elektroniska komponenter Denna huvudgrupp omfattar tillverkning<br />
av datorer, kringutrustning för datorer,<br />
kommunikationsutrustning <strong>och</strong> liknande<br />
elektroniska produkter liksom tillverkning<br />
av komponenter av sådana produkter.<br />
2612 Tillverkning av kretskort Tillverkning av kretskort, montering av<br />
komponenter på mönsterkort, tillverkning<br />
av gränssnittskort (videokort, ljudkort,<br />
nätverkskort, modemkort).<br />
2620 Tillverkning av datorer <strong>och</strong> kringutrustning Tillverkning av stationära, bärbara <strong>och</strong><br />
stora datorer, skrivare, bildskärmar,<br />
tangentbord, servrar, videoprojektorer,<br />
etc.<br />
2630 Tillverkning av kommunikationsutrustning Tillverkning av telefon-, <strong>och</strong> datakommunikationsutrustning<br />
som används för<br />
att överföra signaler samt trådlös kommunikationsutrustning.<br />
2640 Tillverkning av hemelektronik Tillverkning av elektronisk ljud- <strong>och</strong><br />
videoutrustning för hemunderhållning,<br />
motorfordon, <strong>och</strong> högtalarsystem, förstärkning<br />
av musikinstrument.<br />
2680 Tillverkning av magnetiska <strong>och</strong> optiska medier Tillverkning av tomma magnetiska ljud<strong>och</strong><br />
videoband, ljud- <strong>och</strong> videokassetter,<br />
disketter, optiska skivor, hårddiskmedier.<br />
33
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tjänstebranscher som klassificerats som <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> SNI07<br />
Branschkod Benämning<br />
enligt OECD<br />
(ISIC)<br />
46.5 Partihandel med information <strong>och</strong> kommunikationsutrustning<br />
4651 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning<br />
samt programvara<br />
Omfattar produkter som t.ex.<br />
Datamaskiner, dataspel, datautrustning,<br />
datorer <strong>och</strong> tillbehör, datorförsäljning,<br />
datorprogram, skrivare, tevespel etc.<br />
4652 Partihandel med elektronik- <strong>och</strong> telekommunikationsutrustning<br />
Oinspelade ljudband <strong>och</strong> dvd-skivor, bildrör,<br />
kretskort etc.<br />
58.2 Utgivning av programvara<br />
5821 Utgivning av programvara Omfattar utgivning av dataspel för alla<br />
plattformar, datakonsultverksamhet.<br />
5829 Utgivning av annan programvara Standardtillverkad programvara, operativsystem,<br />
affärsinriktade applikationer <strong>och</strong><br />
andra applikationer.<br />
61 Telekommunikation<br />
6110 Trådbunden telekommunikation Drift, underhåll <strong>och</strong> tillgång till anläggningar<br />
för överföring av röst, data, röst <strong>och</strong><br />
video med hjälp av en trådbunden infrastruktur<br />
för telekommunikation etc.<br />
6120 Trådlös kommunikation Samma ovan med hjälp av en trådlös<br />
infrastruktur för telekommunikation.<br />
6130 Telekommunikation via satellit Samma ovan med hjälp av satellit för<br />
telekommunikation.<br />
6190 Annan telekommunikation Tillhandahållande av specialiserade tilllämpningar<br />
inom telekommunikation.<br />
62 Dataprogrammering, datakonsultverksamhet<br />
o.d.<br />
6201 Dataprogrammering Skriva, ändra, prova <strong>och</strong> stödja programvara,<br />
webbsidor, databaser etc.<br />
6202 Datakonsultverksamhet Planering <strong>och</strong> utformning av datasystem<br />
som integrerar maskinvara, programvara<br />
<strong>och</strong> kommunikationsteknologier.<br />
6203 Datordrifttjänster Handhavande <strong>och</strong> drift av kunders datasystem<br />
på plats <strong>och</strong> anläggningar för<br />
databehandling, tillhörande stödtjänster.<br />
6209 Andra <strong>IT</strong>- <strong>och</strong> datatjänster Installation av persondatorer, programvara<br />
<strong>och</strong> återskapande av data efter datorkrasch.<br />
63 Informationstjänster<br />
6311 Databehandling, hosting o.d. Tillhandhållande av infrastruktur för<br />
webbhotell, databehandling <strong>och</strong> tillhörande<br />
verksamheter.<br />
6312 Webbportaler Drift av webbplatser för att generera <strong>och</strong><br />
upprätthålla omfattande databaser med<br />
Internetadresser <strong>och</strong> innehåll i ett lätt<br />
sökbart format.<br />
95 Reparation av datorer, hushållsartiklar <strong>och</strong><br />
personliga artiklar<br />
9511 Reparation av datorer <strong>och</strong> kringutrustning Reparation <strong>och</strong> underhåll av stationära<br />
<strong>och</strong> bärbara datorer, magnetiska diskettstationer,<br />
fickminnen <strong>och</strong> andra lagringsenheter<br />
etc.<br />
34
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
9512 Reparation av kommunikationsutrustning Reparation <strong>och</strong> underhåll av trådlösa<br />
telefoner, mobiltelefoner, modem, faxapparater,<br />
teve- <strong>och</strong> videokameror för yrkesmässigt<br />
bruk.<br />
I rapporten används OECD:s definition av elektronikindustrin <strong>och</strong> de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en<br />
fastställd i september 1998.<br />
Den verksamhet som bedrivs vid arbetsställen, företag <strong>och</strong> koncerner klassificeras av SCB<br />
i en branschnomenklatur, SNI92. Den fastställdes 1992 <strong>och</strong> infördes 1 januari 1994. Den är<br />
internationellt jämförbar eftersom nomenklaturen är en vidareutveckling av EG:s näringsgrensstandard<br />
NACE rev 1, Nomenclature Génerale des Activités Economiques dans les<br />
Communautés Européennes. Denna nomenklatur är i sin tur samordnad med FN:s näringsgrensindelning<br />
ISIC rev 3, International Standard Industrial Classification of All Economic<br />
Activity.<br />
En ny branschnomenklatur SNI2002 samordnad med NACE rev. 1.1 fastställdes av SCB i<br />
december 2002 som trädde formellt i kraft den 1 januari 2003. En ny standard för branschindelning<br />
av det svenska näringslivet har börjat införas från <strong>och</strong> med 2008. SNI 2007 är en<br />
svensk variant av den nya versionen av EU:s näringsgrensindelning, kallad NACE rev. 2.<br />
Noteras bör att en ny <strong>IT</strong>-definition från OECD <strong>och</strong> Eurostat kommer att användas från<br />
2008 <strong>och</strong> framåt (samt en ny näringsgrensindelning, SNI2007). Den nya <strong>IT</strong>-definitionen<br />
presenteras här, enligt tabellen ovan, med de branscherna som tillhör både elektronikindustrin<br />
<strong>och</strong> de <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>en.<br />
Högskoleutbildade tekniker <strong>och</strong> naturvetare respektive <strong>IT</strong>specialister<br />
I tabellbilagan redovisas antalet högskoleutbildade tekniker <strong>och</strong> naturvetare respektive <strong>IT</strong>specialister<br />
inom <strong>IT</strong>-sektorn. Uppgifterna kommer från RAMS. Dessa grupper har definierats<br />
<strong>och</strong> avgränsats genom så kallade SUN-koder. SUN står för svensk utbildningsnomenklatur<br />
<strong>och</strong> klassificerar utbildningar <strong>och</strong> utbildningskombinationer. Till gruppen högskoleutbildade<br />
tekniker <strong>och</strong> naturvetare hör de med utbildning som klassificeras med en SUNkod<br />
som börjar på 46 eller 47. <strong>IT</strong>-specialister är inte lika lätt avgränsade, men består i flertalet<br />
fall av personer med utbildningar som börjar på 45, 46 eller 47. För förteckning över<br />
utbildningsnomenklatur, se Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 1988:4.<br />
Statistikkällor<br />
Registerbaserad sysselsättningsstatistik (RAMS)<br />
RAMS (tidigare benämning ÅRSYS) innehåller data om bland annat anställdas sysselsättning<br />
<strong>och</strong> utbildning. Insamlingen sker på såväl arbetsställe- som företagsnivå. I synnerhet<br />
för företag med färre än 20 anställda (fram till <strong>och</strong> med 1996 tio anställda) kompletterar<br />
RAMS Företagsstatistiken. RAMS <strong>och</strong> Företagsdatabasen (FDB) är de enda källorna på<br />
arbetsställenivå för <strong>tjänsteföretag</strong>. Den huvudsakliga källan för RAMS är registret över<br />
kontrolluppgifter från arbetsgivaren. Även i övrigt bygger RAMS på uppgifter ur olika<br />
administrativa register. Statistiken omfattar alla arbetsställen <strong>och</strong> företag med minst en<br />
sysselsatt. Där finns uppgifter om antalet sysselsatta, deras utbildning <strong>och</strong> löner inom olika<br />
näringsgrenar. Ett problem har i vissa fall varit att placera de anställda vid företag med<br />
flera arbetsställen vid rätt arbetsställe.<br />
35
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Företagens ekonomi 2007<br />
Undersökningen avser samtliga aktiva företag i Sverige, oberoende av juridisk form, som<br />
bedrev näringsverksamhet under verksamhetsåret.<br />
Uppgifter från företag enligt nedanstående kriterier innefattar en högre detaljeringsgrad:<br />
• Företag inom SNI 15-37 med minst 500 anställda.<br />
• Företag inom SNI 40-95 (exkl. SNI J) som har ett produktionsvärde överstigande 1<br />
miljard kronor eller har en andel av branschgruppens produktionsvärde som överstiger<br />
10 procent.<br />
• Dessutom ca 14 000 urvalsundersökta företag inom populationen.<br />
FoU-statistik<br />
FoU inom företagssektorn<br />
FoU-statistiken ska ge en bild av resursanvändningen inom företagens forsknings<strong>och</strong><br />
utvecklingsverksamhet. Undersökningen följer de internationella anvisningarna<br />
som finns beskrivna i OECD:s så kallade Frascatimanual. Statistiken används av<br />
forsknings- <strong>och</strong> näringspolitiska organ som underlag för analyser <strong>och</strong> prioritering<br />
av olika forskningsområden, avvägningar av olika insatser <strong>och</strong> stödåtgärder samt<br />
som informationskälla för allmänna forskningspolitiska överväganden.<br />
Statistikens innehåll<br />
Statistiken omfattar företag inom jordbruk, gruvor <strong>och</strong> tillverkningsindustri, el-,<br />
gas <strong>och</strong> värmeverk, byggverksamhet, varuhandel, hotell <strong>och</strong> restaurang, transport,<br />
magasinering <strong>och</strong> kommunikation, fastighetsförvaltande bolag, uthyrningsverksamhet,<br />
företagstjänster, finansiell verksamhet, utbildning, hälso- <strong>och</strong> sjukvård<br />
samt andra samhälleliga <strong>och</strong> personliga tjänster. Uppgifterna avser endast den<br />
svenska verksamheten. FoU som bedrivs i utländska koncernbolag ingår ej.<br />
Statistiken omfattar inte hela företagssektorn, företag med färre än tio anställda<br />
ingår inte. En utökning har skett sedan föregående undersökning som endast omfattade<br />
företag med minst 50 anställda. Nedan beskriver vi vad undersökningspopulationen<br />
omfattar.<br />
Företag med minst tio anställda<br />
Ett urval av företag med minst tio anställda som vid urvalstillfället under referensåret<br />
klassificerats som aktiva i SCB:s företagsregister (FDB) <strong>och</strong> hade färre än 200<br />
anställda <strong>och</strong> samtliga företag med 200 eller fler anställda. För att minska bortfallet<br />
<strong>och</strong> övertäckningen kontrollerades rampopulationen mot aktuellt företagsregister<br />
för att se om företagen fortfarande var aktiva. Företag som ingick i sammansatta<br />
enheter kontrollerades särskilt, så att endast ett företag i varje sammansatt enhet<br />
kom att ingå i undersökningen.<br />
Industriforskningsinstitut<br />
Undersökningen täcker samtliga industriforskningsinstitut.<br />
36
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Definitioner <strong>och</strong> förklaringar<br />
Forskning <strong>och</strong> utveckling (FoU)<br />
I forskningsstatistiken används de definitioner <strong>och</strong> indelningar som utvecklats inom<br />
OECD (Organisation för Economic Cooperation and Developement).<br />
Forsknings- <strong>och</strong> utvecklingsverksamhet (FoU) är verksamhet som sker på systematisk<br />
grundval för att öka vetandet (inklusive kunskap om människa, kultur <strong>och</strong><br />
samhälle). Vidare ingår att utnyttja detta vetande för nya användningsområden <strong>och</strong><br />
för att åstadkomma nya eller förbättrade produkter, system eller metoder.<br />
Olika typer av FoU<br />
FoU delas in i<br />
• Forskning: att systematiskt arbete för att söka efter ny kunskap eller nya<br />
idéer med eller utan en bestämd tillämpning i sikte.<br />
• Utvecklingsverksamhet: ett systematiskt arbete som utnyttjar forskningsresultat,<br />
vetenskaplig kunskap eller nya idéer för att åstadkomma nya material,<br />
varor, tjänster, processer, system, metoder eller väsentliga förbättringar<br />
av redan existerande sådana.<br />
Gränsdragning mellan FoU <strong>och</strong> annan verksamhet<br />
Grundkriteriet för att skilja FoU från närstående verksamheter är att det i FoU ska<br />
finnas ett väsentligt nyhetsinslag <strong>och</strong> att vetenskaplig eller teknisk osäkerhet ska<br />
undanröjas. Med osäkerhet avses de fall då det finns ett problem vars lösning inte<br />
är uppenbar för någon som har en god uppfattning om den grundläggande, allmänt<br />
använda kunskap <strong>och</strong> teknik som finns på området i fråga. En följd av detta kriterium<br />
är att ett visst projekt kan ses som ett FoU-projekt om det utförs i ett visst syfte<br />
men inte om samma projekt utförs i ett annat syfte.<br />
Ett normalt konstruktions- eller undersökningsarbete som helt följer etablerade<br />
rutiner räknas inte till FoU. Vid serieproduktion räknas utveckling <strong>och</strong> konstruktion<br />
av prototypen som FoU-arbete, däremot inte tillverkning av den första serieenheten.<br />
Inom samhällsvetenskap <strong>och</strong> humaniora är FoU-arbetet inriktat på vidarebearbetning<br />
<strong>och</strong> utveckling av forskningsrön samt tankar <strong>och</strong> idéer som baseras på tidigare<br />
resultat.<br />
Variabler<br />
Undersökningen belyser de ekonomiska <strong>och</strong> personella resursinsatserna i företagen.<br />
Beträffande de personella resurserna sker belysning av utbildningsnivå <strong>och</strong> yrke<br />
samt kön. För vissa variabler ges även en regional fördelning samt prognoser för<br />
2008. När det gäller de ekonomiska insatserna för FoU belyses fördelningen av<br />
resurserna på kostnadsslag, produktgrupper, syfte <strong>och</strong> finansieringskällor. I ett särskilt<br />
avsnitt ställs ett par frågor om biovetenskap <strong>och</strong> bioteknik. Utgifter för FoUinsatser<br />
som utförts av andra (utlagd FoU) beskrivs genom omfattningen av de<br />
ekonomiska transaktioner fördelade på typ av mottagande enhet.<br />
37
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Variabler som har undersökts<br />
Årsverk<br />
Ett årsverk (personår) är det arbete en heltidsanställd person utför under ett år. En<br />
person som varit heltidsanställd men endast ägnat halva sin tid åt FoU har gjort 0,5<br />
FoU-årsverken.<br />
Indelning av personal efter formell utbildning<br />
Indelning av personal efter formell utbildning följer Svensk utbildningsnomenklatur<br />
(SUN). Utländsk utbildning förs till motsvarande svensk.<br />
Arbetskraftskostnader<br />
Till arbetskraftskostnader för FoU räknas lön för arbetad tid <strong>och</strong> ej arbetad tid,<br />
andra kontanta ersättningar (t.ex. traktamenten i samband med resor) samt naturaförmåner.<br />
Vidare ingår kostnader för lagstadgade arbetsgivaravgifter, andra kollektiva<br />
avgifter, pensionskostnader <strong>och</strong> övriga arbetskraftskostnader.<br />
Övriga driftskostnader<br />
Till FoU-verksamheten hänförliga kostnader för värme, elektricitet, städning, reparation<br />
<strong>och</strong> underhåll av egna lokaler samt kostnader för hyrda lokaler. Även kostnader<br />
för förbrukningsmaterial, försäkringar, porto, telefon, böcker, tidskrifter,<br />
kontorsmaterial etc. FoU-verksamhetens andel (eventuellt debiterad som pålägg) av<br />
kostnader för administration.<br />
Konsultarvoden ingår i driftskostnader om<br />
• FoU-projektet leds <strong>och</strong> drivs av företaget<br />
• företagets egen personal arbetar tillsammans med konsulterna<br />
• företaget står för idéerna samt tar de dagliga besluten som krävs för att projektet<br />
ska drivas vidare.<br />
Om så inte är fallet betraktas projektet som extern FoU <strong>och</strong> redovisas som FoUuppdrag<br />
eller FoU-understöd.<br />
38
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Investeringar<br />
Investeringar är utgifter för anskaffning av materiella anläggningstillgångar samt<br />
förbättringsarbeten som väsentligt höjer kapacitet, livslängd eller standard på dylika<br />
kapitalföremål i förhållande till deras ursprungliga skick. En utgift räknas som<br />
anskaffning om den balanseras i balansräkningen <strong>och</strong> skrivs av över den ekonomiska<br />
livslängden. Vissa materiella anläggningstillgångar, t.ex. mark, är dock inte<br />
föremål för avskrivning. Uppgifterna omfattar både investeringsutgifter avsedda<br />
enbart för FoU-arbete <strong>och</strong> FoU-verksamhetens andel av gemensamma investeringar.<br />
Om företagit mottagit bidrag från stat, kommun eller EU för hela eller delar av<br />
anskaffningsutgiften redovisas utgiften brutto, dvs. före avdrag för bidraget. Icke<br />
avdragsgill moms ingår.<br />
Utrikeshandelsstatistik<br />
Export <strong>och</strong> import av produkter på varugruppsnivå redovisas av utrikeshandelsstatistiken.<br />
Sedan Sverige blev medlem av EU 1995 förändrades insamlingen <strong>och</strong> redovisningen<br />
av data för utrikeshandelsstatistiken. Till <strong>och</strong> med 1994 redovisades<br />
också export <strong>och</strong> import för varje enskilt land enligt principen om ursprungsland,<br />
men det är inte längre möjligt. Handel med varor inom EU klassas inte som import<br />
<strong>och</strong> export <strong>och</strong> får därmed inte redovisas efter ursprungsland. Det gör exempelvis<br />
att en bil som kommer från Japan till Sverige via ett EU-land inte längre hänförs till<br />
import från Japan utan räknas som handel inom EU. Men det är fortfarande import<br />
om bilen kommer direkt från Japan. Före Sveriges inträde i EU var det import i<br />
bägge fallen <strong>och</strong> det kunde då redovisas på ursprungsland.<br />
Förändringen från redovisning av ursprungsland till avsändningsland har givit stora<br />
förändringar i statistiken <strong>och</strong> därför är det mycket svårt att jämföra uppgifter från<br />
före respektive efter årsskiftet 1994/1995. Dessutom är det inte längre meningsfullt<br />
att beräkna handelsnetton per land. Ännu en förändring är att underlaget är mindre.<br />
Uppgifter får inte inhämtas från företag som importerar från andra EU-länder för<br />
mindre än 1 500 000 kronor per år. En skattning av deras handel görs utifrån<br />
momsredovisningen. För de företag som har större utrikeshandel än 1 500 000 kronor<br />
gör SCB en särskild undersökning, Intrastat. Ytterligare en förändring är att<br />
utrikeshandeln numera måste redovisas efter EU:s nomenklatur, KN. Tidigare användes<br />
tullkoden HS, vars indelning fortfarande används av övriga statistikgrenar.<br />
För företag med varuhandel med länder utanför EU används uppgifter från de exportanmälningar<br />
<strong>och</strong> importdeklarationer som lämnas till Tullverket på samma sätt<br />
som före 1995.<br />
39
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabeller<br />
Tabell 1 Antalet elektronikföretag <strong>och</strong> antalet sysselsatta 1993 till 2007<br />
Number of enterprises and employees in electronics industry 1993-2007 42<br />
Tabell 2 Antalet elektronikföretag fördelat per bransch år 2006 - 2007<br />
Number of enterprises by industry 2006 - 2007 43<br />
Tabell 3 Produktionsvärde i elektronikindustrins branscher 2006 - 2007 (mnkr)<br />
Production value in electronics industry by industry 2006 - 2007 (million SEK)<br />
44<br />
Tabell 4 Omsättning i elektronikindustrins branscher 2006 - 2007 (mnkr)<br />
Turnovers in electronics industry by industry 2006 - 2007 (million SEK) 45<br />
Tabell 5 Förädlingsvärde i elektronikindustrins branscher 2006 - 2007 (mnkr)<br />
Value added in electronics industry by industry 2006 - 2007 (million SEK) 46<br />
Tabell 6 Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> <strong>och</strong> antalet sysselsatta 1993-2007<br />
Number of enterprises and employees in the ICT service sector 1993 - 2007<br />
47<br />
Tabell 7 Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> per bransch 2006 - 2007<br />
Number of enterprises in ICT service sector by industry 2006 - 2007 48<br />
Tabell 8 Antalet sysselsatta i elektronikindustrin 2006-2007 fördelat på bransch <strong>och</strong> kön<br />
Number of employees in electronics industry by industry and gender 2006 - 2007<br />
49<br />
Tabell 9 Antalet sysselsatta i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006-2007 fördelat på bransch<br />
<strong>och</strong> kön<br />
Number of employees in ICT service sector by industry and gender 2006 - 2007 50<br />
Tabell 10 Produktionsvärde i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006-2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Production value in ICT service sector by industry 2006 - 2007 (million SEK)<br />
51<br />
Tabell 11 Omsättning i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006-2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Turnovers in ICT service sector by industry 2006 - 2007 (millions SEK)<br />
52<br />
Tabell 12 Förädlingsvärde i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006-2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Value added in ICT service sector by industry 2006 - 2007 (million SEK)<br />
53<br />
Tabell 13 Bruttoinvesteringar i elektronikindustrin 2002-2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Gross capital formation in electronics industry by industry 2002 - 2007 (millions SEK)<br />
54<br />
Tabell 14 Bruttoinvesteringar i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2002-2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Gross capital formation in ICT service sector by industry 2002 - 2007 (million of SEK)<br />
55<br />
Tabell 15 Antalet elektronikföretag 2006 enligt företagsstatistiken fördelat på bransch <strong>och</strong><br />
storleksklass<br />
Number of enterprises in electronics industry by industry and size 2006 56<br />
Tabell 16 Antalet elektronikföretag 2007 enligt företagsstatistiken fördelat på bransch <strong>och</strong><br />
storleksklass<br />
Number of enterprises in electronics industry by industry and size 2007 57<br />
Tabell 17 Antalet anställda i elektronikföretag 2006 enligt företagsstatistiken fördelat på bransch <strong>och</strong><br />
storleksklass<br />
Number of employees in electronics industry by industry and size 2006 58<br />
Tabell 18 Antalet anställda i elektronikföretag 2007 enligt företagsstatistiken fördelat på bransch <strong>och</strong><br />
storleksklass<br />
Number of employees in electronics industry by industry and size 2007 59<br />
Tabell 19 Antalet företag i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006 enligt företagsstatistiken fördelat på<br />
bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in the ICT service sector by industry and size 2006 60<br />
40
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 20 Antalet företag i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 enligt företagsstatistiken fördelade på<br />
bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in the ICT service sector by industry and size 2007 61<br />
Tabell 21 Antalet anställda i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006 enligt företagsstatistiken fördelat på<br />
bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in the ICT service sector by industry and size 2006 62<br />
Tabell 22 Antalet anställda i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 enligt företagsstatistiken fördelat på<br />
bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in the ICT service sector by industry and size 2007 63<br />
Tabell 23 FoU utgifter i löpande priser 2005-2007 per sektor, tusental kronor<br />
R & D expenditures by industry 2005 - 2007 survey years, thousands SEK, current prices<br />
64<br />
Tabell 24 Årsverken för FoU 2005-2007 per sektor<br />
Number of man-years för R & D by performing sector 2005 - 2007 survey years 65<br />
Tabell 25 <strong>IT</strong> Producentprisindex, exportprisindex <strong>och</strong> importprisindex i elektronikindustrin 2000-<br />
2007 per bransch (1990=100).<br />
<strong>IT</strong> Producer, export and import price indexes in electronics industry by industry 2000 -<br />
2007 (1990=100) 66<br />
Tabell 26 Export av elektronikprodukter i löpande priser 1975 - 2007 föredelat på<br />
varugrupper (mnkr)<br />
Exports in electronics industry by products 1975 - 2007 (millions SEK) in current prices<br />
67<br />
Tabell 27 Import av elektronikprodukter i löpande priser 1975 - 2007 fördelat på varugrupper (mnkr)<br />
Imports of electronics industry by products 1975 - 2007 (millions SEK) in current prices<br />
68<br />
Tabell 28 Export av elektronikprodukter i löpande priser 2007 fördelat på mottagarland<br />
<strong>och</strong> varugrupper (mnkr)<br />
Exports in electronics industry by countries, regions and products, 2007 (million SEK) in<br />
current prices 69<br />
Tabell 29 Import av elektronikprodukter i löpande priser 2007 fördelat på ursprungsland<br />
<strong>och</strong> varugrupper (mnkr)<br />
Imports in electronics industry by countries, regions and products, 2007 (million SEK) in<br />
current prices<br />
70<br />
Tabell 30 Antalet sysselsatta högskoleutbildade, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikföretag<br />
2002-2007 fördelat på kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of higher education employees, technicians and scientist students in electronics<br />
industry by gender, 2002 - 2007 71<br />
Tabell 31 Antal sysselsatta högskoleutbildade, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikföretag 2002-<br />
2007 fördelat på kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of higher education employees, technicians and scientist students in electronics<br />
industry by gender, 2002 - 2007 72<br />
Tabell 32 Antalet sysselsatta <strong>IT</strong>-specialister inom elektronikföretag 2002-2007 fördelat på kön<br />
Number of <strong>IT</strong> experts employed in electronics industry by gender 2002 - 2007<br />
73<br />
Tabell 33 Antalet sysselsatta <strong>IT</strong>-specialister inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2002-2007 fördelat på<br />
kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of <strong>IT</strong> experts employed in <strong>IT</strong> service sector by gender, 2002 - 2007 74<br />
Tabell 34 Antalet arbetsställen, sysselsatta specialister, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom<br />
elektronikindustrin 2007 fördelat på län<br />
Number of establishments, occupied experts, technicians and scientist students in<br />
electronics industry by administrative division, 2007 75<br />
Tabell 35 Antalet arbetsställen, sysselsatta specialister, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong><br />
<strong>tjänsteföretag</strong> 2007 fördelat på län<br />
Number of establishments, occupied experts, technicians and scientist students in <strong>IT</strong><br />
service sector by administrative division 76<br />
+<br />
41
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 1. Antalet elektronikföretag <strong>och</strong> antalet anställda 1993–2007<br />
Number of enterprises and employees in electronics industry 1993-2007<br />
År<br />
Antal företag<br />
Antal sysselsatta<br />
1993 850 46328<br />
1994 944 49052<br />
1995 987 48830<br />
1996 1023 49363<br />
1997 1039 54113<br />
1998 1068 59363<br />
1999 1069 62252<br />
2000 1086 54793<br />
2001 1052 69049<br />
2002 1051 54238<br />
2003 1069 49316<br />
2004 1 089 45 368<br />
2005 1 093 42 157<br />
2006 1 101 41 607<br />
2007 1 082 41 850<br />
Anm: RAMS inkluderar enskilda näringsidkare, men<br />
exkluderar företag med 0 anställda.<br />
42
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 2. Antalet elektronikföretag per bransch 2006–2007<br />
Number of enterprises in electronics industry by industry 2006–2007<br />
Snikod Bransch 2006 2007<br />
30010 Kontormaskiner 28 26<br />
30020 Datorer 145 100<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel 51 45<br />
32100 Elektroniska komponenter 205 219<br />
32200 Kommunikationsutrustning 121 131<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare 103 100<br />
33200 Instrument för mätning 284 293<br />
33300 Instrument för styrning 164 168<br />
Samtliga näringsgrenar 1 101 1 082<br />
Anm: RAMS inkluderar enskilda näringsidkare, men<br />
exkluderar företag med 0 anställda.<br />
43
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 3. Produktionsvärde i elektronikindustrins branscher 2006–2007 (mnkr)<br />
Production value in electronics industry by industry 2006–2007 (million SEK)<br />
Snikod Bransch 2006 2007<br />
30010 Kontorsmaskiner 2 426 2 365<br />
30020 Datorer 5 126 3 318<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
117 026 137 731<br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
33200 Instrument för mätning 19 909 22 205<br />
33300 Instrument för styrning 4 415 2 834<br />
Samtliga näringsgrenar 161 661 168 453<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
44
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 4. Omsättning i elektronikindustrins branscher 2006 <strong>och</strong> 2007 (mnkr) Turnovers in electronics<br />
industry by industry 2006–2007 (million SEK)<br />
Snikod Bransch 2006 2007<br />
30010 Kontorsmaskiner 2 411 2 817<br />
30020 Datorer 4 955 3 214<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
128 691 137 924<br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
33200 Instrument för mätning 20 414 22 603<br />
33300 Instrument för styrning 4 844 3 059<br />
Samtliga näringsgrenar 161 316 169 617<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
45
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 5. Förädlingsvärde i elektronikindustrins branscher 2006 <strong>och</strong> 2007 (mnkr)<br />
Value added in electronics industry by industry 2006–2007<br />
Snikod Bransch 2006 2007<br />
30010 Kontorsmaskiner 707 753<br />
30020 Datorer 1 350 1 099<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
38 965 37 894<br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
33200 Instrument för mätning 8 256 8 782<br />
33300 Instrument för styrning 1 405 1 039<br />
Samtliga näringsgrenar 50 683 49 568<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
46
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 6. Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> <strong>och</strong> antalet sysselsatta 1993–2007<br />
Number of enterprises and employees in the ICT service sector 1993-2007<br />
År<br />
Antal företag<br />
Antal sysselsatta<br />
1993 9 397 115 897<br />
1994 10 369 119 868<br />
1995 11 165 130 106<br />
1996 11 834 136 017<br />
1997 12 884 148 661<br />
1998 13 810 150 564<br />
1999 14 542 159 384<br />
2000 15 577 173 230<br />
2001 15 967 182 388<br />
2002 12 309 146 611<br />
2003 12 906 137 888<br />
2004 14 057 137 800<br />
2005 14 458 142 865<br />
2006 14 975 142 143<br />
2007 15 550 147 088<br />
Anm: RAMS inkluderar enskilda näringsidkare,<br />
men exkluderar företag med 0 anställda.<br />
47
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 7. Antalet <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> per bransch 2006 <strong>och</strong> 2007<br />
Number of enterprises in ICT service sector by industry 2006–2007<br />
Snikod 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 228 240<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 019 1 042<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 421 430<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 103 97<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 225 242<br />
6420 Telekommunikation 288 294<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 51 47<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 601 594<br />
7221 Utgivning av programvara 1 969 2 127<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 8 968 9 308<br />
7230 Databehandling 435 430<br />
7240 Databasverksamhet 262 317<br />
7250<br />
Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner<br />
samt databehandlingsutrustning<br />
207 198<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet 198 184<br />
Samtliga näringsgrenar 14 975 15 550<br />
48
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 8. Antalet sysselsatta i elektronikindustrin 2006–2007 fördelat på bransch <strong>och</strong> kön<br />
Number of occupied in electronics industry by industry and gender 2006–2007<br />
Snikod Bransch 2006 2007<br />
Män Kvinnor Män Kvinnor<br />
30010 Kontormaskiner 716 438 656 404<br />
30020 Datorer 1 892 744 1 808 731<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel 2 199 916 2 123 858<br />
32100 Elektroniska komponenter 2 131 1 268 2 181 1 374<br />
32200 Kommunikationsutrustning 15 222 5 676 15 825 5 888<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare 1 140 414 1 140 484<br />
33200 Instrument för mätning 5 524 2 023 4 870 1 901<br />
33300 Instrument för styrning 1 097 207 1 348 259<br />
Summa 29921 11686 29951 11899<br />
Totalt 41607 41850<br />
49
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 9. Antalet sysselsatta i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006–2007 fördelat på bransch <strong>och</strong><br />
kön<br />
Number of occupied in ICT service sector by industry and gender 2006–2007<br />
Snikod 2006 2007<br />
Män Kvinnor Män Kvinnor<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 1 243 367 1 092 325<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 8 701 2 954 9 159 2 836<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 3 520 1 390 3 460 1 383<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 443 107 379 94<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 2 304 738 2 162 632<br />
6420 Telekommunikation 17 408 9 026 17 536 9 090<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 127 65 125 55<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 1 614 260 1 392 219<br />
7221 Utvidning av programvara 12 280 3 857 12 757 3 997<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 46 904 15 237 51 581 16 552<br />
7230 Databehandling 5 203 2 170 5 576 2 217<br />
7240 Databasverksamhet 1 114 817 1 569 968<br />
Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner<br />
7250 samt databehandlingsutrustning 2 260 593 1 248 207<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet 1 126 315 382 95<br />
Samtliga näringsgrenar 104247 37896 108418 38670<br />
Totalt 142143 147088<br />
50
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 10. Produktionsvärde i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006–2007 fördelat på bransch<br />
(mnkr)<br />
Production value in ICT service sector by industry 2006–2007 (million SEK)<br />
Snikod 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 2 855 3 610<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 13 865 14 438<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 6 183 6 846<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 476 501<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 4 911 4 520<br />
6420 Telekommunikation 94 134 98 655<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 2 030 1 290<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 1 518 1 656<br />
7221 Utgivning av programvara 22 787 23 957<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 84 806 95 360<br />
7230 Databehandling 10 850 12 910<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet<br />
4 884 4 670<br />
Samtliga näringsgrenar 249 300 268 414<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Branscherna 7221 <strong>och</strong> 7222 redovisas tillsammans år 2002.<br />
51
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 11. Omsättning i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006–2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Turnovers in ICT service sector by industry 2006–2007 (million SEK)<br />
Snikod 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 12 873 16 377<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 65 384 60 153<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 29 871 31 556<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 1 126 954<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 18 719 17 018<br />
6420 Telekommunikation 93 723 97 621<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 2 076 1 435<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 1 854 2 009<br />
7221 Utgivning av programvara 23 396 24 756<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 103 228 113 300<br />
7230 Databehandling 11 543 13 657<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet<br />
5 010 4 957<br />
Samtliga näringsgrenar 368 802 383 792<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Branscherna 7221 <strong>och</strong> 7222 redovisas tillsammans år 2002.<br />
52
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 12. Förädlingsvärde i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006–2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Value added in ICT service sector by industry 2006–2007, (million SEK)<br />
Snikod 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 1 292 1 468<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 6 706 8 393<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 3 677 4 144<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 226 314<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 1 938 2 428<br />
6420 Telekommunikation 41 294 38 633<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 910 610<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 737 832<br />
7221 Utgivning av programvara 11 614 12 842<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 43 003 49 122<br />
7230 Databehandling 4 531 5 688<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet<br />
2 133 2 181<br />
Samtliga näringsgrenar 118 061 126 654<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Branscherna 7221 <strong>och</strong> 7222 redovisas tillsammans år 2002.<br />
53
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 13. Bruttoinvesteringar i elektronikindustrin 2002–2007 fördelat på bransch (mnkr)<br />
Gross capital formation in electronics industry by industry 2002–2007 (million SEK)<br />
Snikod Bransch 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30010 Kontorsmaskiner 57 41 33 42 68 35<br />
30020 Datorer 89 83 92 56 80 34<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
2 188 1 617 784 1 112 1 265 1 692<br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
33200 Instrument för mätning 555 516 282 287 471 382<br />
33300 Instrument för styrning 47 38 57 59 83 34<br />
Samtliga näringsgrenar 2 937 2 294 1 247 1 556 1 968 2 177<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
54
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 14. Bruttoinvesteringar i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2002–2007 fördelat på bransch<br />
(mnkr)<br />
Gross capital formation in ICT service sector by industry 2002–2007 (million SEK)<br />
Snikod 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 93 66 65 73 57 56<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 510 305 392 384 289 494<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 33 105 87 119 118 94<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 334 21 23 14 18 12<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 105 79 56 100 103<br />
6420 Telekommunikation 17 806 11 447 14 382 10 601 8 369 11 250<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 911 465 1 142 1 069 834 849<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 178 47 40 43 40 58<br />
7221 Utgivning av programvara 556 407 465 465 568<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 3 639 2 142 2 414 2 297 2 194 2 274<br />
7230 Databehandling 393 399 454 549 495 502<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet<br />
96 170 219 82 80 105<br />
Samtliga näringsgrenar 23 993 15 828 19 703 15 754 13 059 16 363<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Branscherna 7221 <strong>och</strong> 7222 redovisas tillsammans år 2002.<br />
55
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 15. Antalet elektronikföretag 2006 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in electronics industry by industry and size, 2006.<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
30010 Kontorsmaskiner 21 6 3 3 2 35<br />
30020 Datorer 153 32 12 7 4 4 2 214<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
668 127 94 64 30 17 10 4 1014<br />
33200 Instrument för mätning 238 39 29 28 13 6 10 1 364<br />
33300 Instrument för styrning 124 30 17 7 2 1 181<br />
Samtliga näringsgrenar 1204 234 155 106 52 28 24 5 1808<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Anm: Exkluderar enskilda näringsidkare, men inkluderar (förutom resterande storleksklasser) även företag med 0 anställda.<br />
56
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 16. Antalet elektronikföretag 2007 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in electronics industry by industry and size, 2007.<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
30010 Kontorsmaskiner 20 4 4 2 1 1 1 33<br />
30020 Datorer 109 17 14 8 4 5 1 158<br />
31300-32300<br />
Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel<br />
Elektroniska komponenter,<br />
kommunikationsutrustning, <strong>och</strong><br />
radio- <strong>och</strong> TV-mottagare<br />
667 129 91 68 31 19 12 5 1022<br />
33200 Instrument för mätning 231 44 27 28 16 6 10 362<br />
33300 Instrument för styrning 124 32 14 11 3 1 185<br />
Samtliga näringsgrenar 1151 226 150 115 56 32 24 6 1760<br />
Anm: Branscherna 31300-32300 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
Anm: Exkluderar enskilda näringsidkare, men inkluderar (förutom resterande storleksklasser) även företag med 0 anställda.<br />
57
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 17. Antalet anställda i elektronikindustrin 2006 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of employees in electronics industry by industry and size, 2006.<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 248 34 10 7 4 303<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 092 158 130 77 23 10 7 1 497<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 383 60 48 29 10 4 3 537<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 138 17 6 5 166<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 199 35 33 21 5 1 4 298<br />
6420 Telekommunikation 312 42 27 36 11 5 4 10 447<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 135 7 1 2 145<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 626 41 18 13 698<br />
7221 Utgivning av programvara 2 089 190 116 90 27 12 11 1 2 536<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 9 418 564 405 252 78 34 23 12 10 786<br />
7230 Databehandling 506 40 23 19 4 8 3 3 606<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 686 46 27 18<br />
777<br />
Samtliga näringsgrenar 15 832 1 234 844 569 162 74 55 26 18 796<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
58
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 18. Antalet anställda i elektronikindustrin 2007 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of employees in electronics industry by industry and size, 2007.<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 250 30 16 7 3 1 307<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 035 178 120 69 22 12 7 1443<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 371 68 41 35 9 4 3 531<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 128 16 7 4 155<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 200 42 35 20 6 2 1 306<br />
6420 Telekommunikation 355 40 37 21 11 5 5 9 483<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 137 7 2 1 147<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 630 43 13 16 1 703<br />
7221 Utgivning av programvara 2 195 216 142 101 30 9 11 2704<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 9 471 556 402 282 84 47 16 13 10871<br />
7230 Databehandling 503 48 25 20 3 6 4 5 614<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 752 59 31 20 10 2 2<br />
876<br />
Samtliga näringsgrenar 16027 1303 871 596 179 88 49 27 19140<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
59
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 19. Antalet företag i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in <strong>IT</strong> service sector by industry and size, 2006<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 248 34 10 7 4 303<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 092 158 130 77 23 10 7 1 497<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 383 60 48 29 10 4 3 537<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 138 17 6 5 166<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 199 35 33 21 5 1 4 298<br />
6420 Telekommunikation 312 42 27 36 11 5 4 10 447<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 135 7 1 2 145<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 626 41 18 13 698<br />
7221 Utgivning av programvara 2 089 190 116 90 27 12 11 1 2 536<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 9 418 564 405 252 78 34 23 12 10 786<br />
7230 Databehandling 506 40 23 19 4 8 3 3 606<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 686 46 27 18<br />
777<br />
Samtliga näringsgrenar 15 832 1 234 844 569 162 74 55 26 18 796<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
60
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 20. Antalet företag i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong>2007 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of enterprises in <strong>IT</strong> service sector by industry and size, 2007<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 250 30 16 7 3 1 307<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 035 178 120 69 22 12 7 1443<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 371 68 41 35 9 4 3 531<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 128 16 7 4 155<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 200 42 35 20 6 2 1 306<br />
6420 Telekommunikation 355 40 37 21 11 5 5 9 483<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 137 7 2 1 147<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 630 43 13 16 1 703<br />
7221 Utgivning av programvara 2 195 216 142 101 30 9 11 2704<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 9 471 556 402 282 84 47 16 13 10871<br />
7230 Databehandling 503 48 25 20 3 6 4 5 614<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 752 59 31 20 10 2 2<br />
876<br />
Samtliga näringsgrenar 16027 1303 871 596 179 88 49 27 19140<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
61
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 21. Antalet anställda i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2006 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of employees in <strong>IT</strong> service sector by industry and size, 2006<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 262 230 135 226 301 1 154<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 066 1 030 1 723 2 462 1 511 1 286 2 081 11 159<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 439 384 673 864 735 532 1 034 4 661<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 149 109 84 157 499<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 236 233 426 654 359 113 1 346 3 367<br />
6420 Telekommunikation 259 275 361 1 149 697 676 1 370 25 230 30 017<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 98 43 17 45 203<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 485 268 261 371 1 385<br />
7221 Utgivning av programvara 1 982 1 251 1 608 2 819 1 781 1 610 2 850 805 14 706<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 7 526 3 823 5 557 7 710 5 251 4 601 6 716 16 835 58 019<br />
7230 Databehandling 403 265 308 556 257 1 237 1 048 3 102 7 176<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 522 296 355 512 455 275 878<br />
3 293<br />
Samtliga näringsgrenar 13 427 8 207 11 508 17 525 11 347 10 330 17 323 45 972 135 639<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
62
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 22. Antalet anställda i <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 enligt företagsstatistiken, fördelat på bransch <strong>och</strong> storleksklass<br />
Number of employees in <strong>IT</strong> service sector by industry and size, 2007<br />
SNI2002 0-4 5-9 10-19 20-49 50-99 100-199 200-499 500- Totalt<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning 293 191 195 221 221 112 1233<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara 1 078 1 174 1 684 2 244 1 434 1 537 2 196 11347<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter 448 444 595 1 063 661 538 865 4614<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning 134 102 102 121 459<br />
51873 Partihandel med teleprodukter 262 291 472 655 459 289 326 2754<br />
6420 Telekommunikation 232 254 505 643 659 661 1 583 21 122 25659<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer 78 42 27 28 175<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara 523 288 171 421 77 1480<br />
7221 Utgivning av programvara 2 201 1 423 1 961 3 117 1 961 1 165 3 171 14999<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara 8 462 3 711 5 419 8 551 5 552 6 272 5 148 18 175 61290<br />
7230 Databehandling 385 326 346 638 217 1 060 1 050 4 349 8371<br />
7240-7260<br />
Databasverksamhet, Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong><br />
bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning <strong>och</strong> övrig<br />
datoranknuten verksamhet 599 379 402 581 690 286 688<br />
3625<br />
Samtliga näringsgrenar 14695 8625 11879 18283 11931 11920 15027 43646 136006<br />
Anm: Branscherna 7240, 7250 <strong>och</strong> 7260 redovisas tillsammans av sekretesskäl.<br />
63
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 23. FoU-utgifter i löpande priser 2005–2007 per sektor, tusental kronor<br />
R & D expenditures by industry 2005-2007 survey years, thousands SEK, current prices<br />
Huvudgrupp<br />
Företag med 50- anställda<br />
Företag med 10- anställda<br />
2005 2007 2005 2007<br />
Tillverkningsindustri avs. <strong>IT</strong>-varor 12 401 * 12 752 *<br />
Partihandel med <strong>IT</strong>-varor,<br />
telekommunikationsföretag<br />
688 * 1 151 *<br />
Konsultverksamhet avs. <strong>IT</strong> 3 905 * 4 987 *<br />
Totalt för ICT 16 994 20 208 18 890 21709<br />
Övriga branscher 48 346 55 922 52 812 59736<br />
Totalt 65 340 76 130 71 702 81445<br />
Anm: Här ingår bara undersökningsåren <strong>och</strong> därför saknas uppgifter för år 1996, 1998, 2000, 2002 <strong>och</strong> 2004.<br />
(*) Redovisas ej pga risk för röjande<br />
64
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 24. Årsverken för FoU 2005–2007 per sektor<br />
Number of man-years for R & D by performing sector 2005-2007 survey years<br />
Huvudgrupp<br />
Företag med 50- anställda<br />
Företag med 10- anställda<br />
2005 2007 2005 2007<br />
Totalt kvinnor män Totalt kvinnor män Totalt kvinnor män Totalt kvinnor män<br />
Tillverkningsindustri<br />
avs. <strong>IT</strong>-varor<br />
10 191 1 746 8 445 * * * 10 533 1 788 8 744 * * *<br />
Partihandel med<br />
<strong>IT</strong>-varor,<br />
telekommunikationsföretag<br />
549 106 443 * * * 947 121 826 * * *<br />
Konsultverksamhet<br />
avs. <strong>IT</strong><br />
3 931 690 3 240 * * * 5 542 871 4 671 * * *<br />
Totalt för ICT 14 671 2 542 12 128 14 746 2 525 12 221 17 022 2 781 14 241 16 535 2 706 13 829<br />
Övriga branscher 35 133 9 966 25 167 35 883 10 271 25 611 39 084 11 057 28 027 39 404 11 197 28 208<br />
Totalt 49 804 12 509 37 295 50 628 12 796 37 832 56 106 13 838 42 268 55 940 13 903 42 037<br />
Anm: Här ingår bara undersökningsåren <strong>och</strong> därför saknas uppgifter för år 2000, 2002 <strong>och</strong> 2004.<br />
(*) Redovisas ej pga risk för röjande<br />
65
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 25. Producentprisindex, exportprisindex <strong>och</strong> importprisindex i elektronikindustrin 2000–2007 per bransch (1990=100)<br />
Producer, export and import price indexes in electronics industry by industry 2000-2007, (1990=100)<br />
Producentprisindex (PPI), 1990=100 efter produktgrupp SPIN 2002 <strong>och</strong> år<br />
SNI2002 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30.00 Kontorsmaskiner plus datorer 145,7 164,8 148,1 132,6 129,2 129,9 135,2 128,8<br />
30.01 Kontorsmaskiner samt delar till dessa 146,7 169,9 175,8 170,5 169 174,3 135,2* ..<br />
30.02 Datorer <strong>och</strong> annan informationsbehandlingsutrustning 143,5 160,4 135,1 114 109,1 106,8 112,7 105,5<br />
31.3 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel 106,8 116,3 114,7 109,8 112,2 124 157,5 180,1<br />
32.1 Elektroniska komponenter 91,9 99,7 95,4 87,4 84,8 84,6 83,1 78,3<br />
33.2 Instrument o app för mätning, provning, navigering m m 115 121,4 124,1 127,6 128,3 130,8 133,3 139,1<br />
Anm: Producentprisindex (PPI) mäter prisutvecklingen för av svenska företag producerade varor.<br />
Det beräknas genom ihopvägning av hemmamarknadsprisindex (HMPI) <strong>och</strong> exportprisindex (EXPI).<br />
(*)=avser kontorsmaskiner <strong>och</strong> datorer (SNI 3000).<br />
Exportprisindex (EXPI), 1990=100 efter produktgrupp SPIN 2002 <strong>och</strong> år<br />
SNI2002 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30.00 Kontorsmaskiner plus datorer 155,8 180,9 165,3 146,7 142,7 144,1 151,2 141,9<br />
30.01 Kontorsmaskiner samt delar till dessa 143,2 165,1 171,2 166,2 165,4 173,4 151,2* ..<br />
30.02 Datorer <strong>och</strong> annan informationsbehandlingsutrustning 155,7 181,1 157 131 124,2 120,4 129,6 118<br />
31.3 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel 85,6 94,7 92,8 87,7 86,2 94,6 117,9 138,4<br />
33.2 Instrument o app för mätning, provning, navigering m m 114,8 122,7 125,6 129,1 129,6 132,4 135,4 146,1<br />
Anm: Exportprisindex (EXPI) mäter prisutvecklingen för från Sverige exporterade varor.<br />
(*)=avser kontorsmaskiner <strong>och</strong> datorer (SNI 3000).<br />
Importprisindex (IMPI), 1990=100 efter produktgrupp SPIN 2002 <strong>och</strong> år<br />
SNI2002 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30.01 Kontorsmaskiner samt delar till dessa 111,5 108,2 97,6 95,8 91,7 86,6 82,8 78,6<br />
30.02 Datorer <strong>och</strong> annan informationsbehandlingsutrustning 45,8 40,2 36,5 30,6 24,8 22,8 20,8 17,1<br />
31.3 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel 107,7 112,4 111,9 108,6 108,2 115,6 125,5 130,4<br />
32.1 Elektroniska komponenter 113,1 126,8 120 109,5 102,9 101,2 98 87,7<br />
32.2 Radio- <strong>och</strong> TV-sändare,app f trådtelefoni o trådtelegrafi 53,4 52,3 48,3 41,6 36,3 33,3 30,4 26,7<br />
32.3 Radio-, TV- <strong>och</strong> andra ljud- <strong>och</strong> bildapparater 109,2 109,9 104,9 101,8 97,4 93,1 85,2 75<br />
33.2 Instrument o app för mätning, provning, navigering m m 122 139 142,3 134,6 135,4 137,3 136,5 133,1<br />
SPIN=Standard för svensk produktindelning efter näringsgren.<br />
66
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 26. Export av elektronikprodukter i löpande priser 1975–2007, fördelat på varugrupper<br />
(mnkr)<br />
Exports in electronics industry by products 1975-2007 (millions SEK) in current prices<br />
Elektronikprodukter<br />
totalt<br />
Datorer <strong>och</strong><br />
kringutrustning<br />
Elektroniska<br />
komponenter<br />
<strong>och</strong> varor<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Konsumentelektronik<br />
1975 4 438 738 479 2 689 532<br />
1976 4 739 806 588 2 881 464<br />
1977 5 115 1 095 708 2 698 614<br />
1978 6 181 1 440 710 3 383 648<br />
1979 7 181 1 827 863 3 887 604<br />
1980 8 150 2 386 1 041 4 174 549<br />
1981 8 533 2 272 1 059 4 619 583<br />
1982 10 960 2 783 1 533 6 002 642<br />
1983 14 375 4 990 1 518 7 109 758<br />
1984 16 652 5 209 2 108 8 324 1 011<br />
1985 20 505 6 875 2 209 10 372 1 049<br />
1986 19 769 6 737 2 884 9 188 960<br />
1987 19 883 6 808 3 475 8 794 806<br />
1988 21 954 7 165 2 306 11 537 946<br />
1989 24 922 7 893 2 468 13 668 893<br />
1990 24 790 7 407 2 221 14 213 949<br />
1991 24 285 6 913 1 848 14 650 874<br />
1992 23 475 5 886 1 877 14 927 785<br />
1993 30 406 5 148 2 398 21 818 1 042<br />
1994 42 386 4 896 3 688 32 129 1 673<br />
1995 57 392 5 069 4 063 46 221 2 039<br />
1996 71 157 5 207 6 529 57 281 2 140<br />
1997 89 641 5390 7031 75088 2132<br />
1998 95 290 4893 4474 82097 3826<br />
1999 115 008 4 714 4 822 100 452 5 020<br />
2000 139 606 5 084 7 706 120 111 6 706<br />
2001 101 473 6 910 4 935 84 606 5 022<br />
2002 88 918 7 982 5 107 71 200 4 629<br />
2003 81 237 7 964 4 662 64 226 4 384<br />
2004 98 237 9 474 5 749 78 186 4 828<br />
2005 106 476 9 956 5 868 84 642 6 009<br />
2006 107 983 12 603 6 806 80 398 8 175<br />
2007 103 591 15 418 14 949 63 490 9 735<br />
Källa: Åren 1975-1997 SCB:s Statistiska årsbok, åren 1998-2005 SCB: Enheten för Utrikeshandel <strong>och</strong> Industriindikatorer<br />
67
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 27. Import av elektronikprodukter i löpande priser 1975–2007 fördelat på varugrupper<br />
(mnkr)<br />
Imports in electronics industry by products 1975-2007 (millions SEK) in current prices<br />
Elektronikprodukter<br />
totalt<br />
Datorer <strong>och</strong><br />
kringutrustning<br />
Elektroniska<br />
komponenter<br />
<strong>och</strong> varor<br />
Kommunikationsutrustning<br />
Konsumentelektronik<br />
1975 3 633 925 1 175 482 1 051<br />
1976 4 287 1 079 1 272 492 1 444<br />
1977 4 608 1 362 1 378 561 1 307<br />
1978 5 294 1 710 1 605 595 1 384<br />
1979 6 492 2 463 1 903 672 1 454<br />
1980 7 600 2 835 2 345 753 1 667<br />
1981 8 414 3 083 2 379 908 2 044<br />
1982 10 467 4 058 2 872 1 121 2 416<br />
1983 13 736 6 483 3 661 1 408 2 184<br />
1984 17 313 7 002 5 585 2 110 2 616<br />
1985 21 387 9 137 6 390 2 798 3 062<br />
1986 20 293 8 863 5 020 3 082 3 328<br />
1987 22 680 10 078 5 388 3 280 3 934<br />
1988 25 546 12 434 4 090 4 141 4 881<br />
1989 28 976 14 124 4 389 5 314 5 149<br />
1990 28 988 13 988 4 176 5 654 5 170<br />
1991 28 246 13 638 3 939 5 667 5 002<br />
1992 27 344 13 119 4 338 5 401 4 486<br />
1993 35 094 15 809 7 179 6 780 5 326<br />
1994 44 317 18 397 9 323 9 877 6 720<br />
1995 56 079 23 041 11 549 14 947 6 542<br />
1996 54 071 21 669 11 865 14 756 5 781<br />
1997 65 033 23 170 15 400 20 208 6 255<br />
1998 70 178 28 867 7 688 26 530 7 093<br />
1999 69 390 26 098 10 135 25 221 7 935<br />
2000 91 705 29 115 16 542 36 136 9 913<br />
2001 76 162 28 253 10 499 27 328 10 082<br />
2002 72 024 26 555 10 677 23 975 10 817<br />
2003 69 540 26 122 9 609 23 076 10 732<br />
2004 80 893 27 764 11 054 30 175 11 900<br />
2005 87 649 31 829 10 537 31 425 13 858<br />
2006 96 020 35 220 12 329 31 528 16 943<br />
2007 106 492 33 923 21 582 32 238 18 750<br />
Källa: Åren 1975-1997 SCB:s Statistiska årsbok, åren 1998-2005 SCB: Enheten för Utrikeshandel <strong>och</strong> Industriindikatorer<br />
68
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 28. Export av elektronikprodukter i löpande priser 2007 fördelat på mottagarland <strong>och</strong> varugrupper (mnkr)<br />
Exports in electronics industry by country, regions and products 2007 (millions SEK) in current prices<br />
Elektr prod<br />
totalt %<br />
Datorer o<br />
kringutrustning<br />
%<br />
Elektr komp<br />
<strong>och</strong> varor %<br />
Kommunikationsutrustning<br />
%<br />
Kons-umentelektronik<br />
%<br />
Samtliga länder 103 591 100,0% 15 418 100,0% 14 949 100,0% 63 490 100,0% 9 735 100,0%<br />
Norge 12 223 11,8% 3 938 25,5% 2 380 15,9% 2 541 4,0% 3 364 34,6%<br />
Danmark 12 045 11,6% 3 771 24,5% 2 483 16,6% 3 029 4,8% 2 763 28,4%<br />
Finland 7 478 7,2% 2 587 16,8% 1 261 8,4% 1 573 2,5% 2 058 21,1%<br />
USA 4 794 4,6% 590 3,8% 1 073 7,2% 3 003 4,7% 128 1,3%<br />
Tyskland 3 689 3,6% 586 3,8% 1 322 8,8% 1 651 2,6% 131 1,3%<br />
Indien 3 406 3,3% 197 1,3% 140 0,9% 3 065 4,8% 5 0,1%<br />
Ryssland 2 667 2,6% 257 1,7% 66 0,4% 2 296 3,6% 49 0,5%<br />
Spanien 2 636 2,5% 158 1,0% 811 5,4% 1 601 2,5% 66 0,7%<br />
Kina 2 623 2,5% 155 1,0% 343 2,3% 2 113 3,3% 11 0,1%<br />
Indonesien 2 325 2,2% 8 0,1% 77 0,5% 2 239 3,5% 0 0,0%<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Nordirland 2 226 2,1% 346 2,2% 434 2,9% 1 363 2,1% 83 0,9%<br />
Saudiarabien 1 965 1,9% 79 0,5% 194 1,3% 1 691 2,7% 0 0,0%<br />
Bangladesh 1 951 1,9% 0 0,0% 99 0,7% 1 851 2,9% 0 0,0%<br />
Italien 1 780 1,7% 83 0,5% 149 1,0% 1 509 2,4% 39 0,4%<br />
Nederländerna 1 729 1,7% 421 2,7% 263 1,8% 988 1,6% 57 0,6%<br />
Japan 1 612 1,6% 84 0,5% 79 0,5% 1 436 2,3% 13 0,1%<br />
Egypten 1 469 1,4% 13 0,1% 36 0,2% 1 417 2,2% 2 0,0%<br />
Nigeria 1 464 1,4% 51 0,3% 3 0,0% 1 407 2,2% 2 0,0%<br />
Malaysia 1 432 1,4% 28 0,2% 183 1,2% 1 215 1,9% 5 0,1%<br />
Frankrike 1 361 1,3% 352 2,3% 171 1,1% 786 1,2% 51 0,5%<br />
Övriga länder 32 716 31,6% 1 715 11,1% 3 380 22,6% 26 714 42,1% 907 9,3%<br />
OECD 61 631 59,5% 13 738 89,1% 11 513 77,0% 27 357 43,1% 9 024 92,7%<br />
EU15 36 004 34,8% 8 602 55,8% 7 088 47,4% 14 964 23,6% 5 350 55,0%<br />
EFTA 13 021 12,6% 4 071 26,4% 2 520 16,9% 2 986 4,7% 3 445 35,4%<br />
Norden 31 912 30,8% 10 340 67,1% 6 141 41,1% 7 181 11,3% 8 250 84,7%<br />
Källa: SCB: Enheten för Utrikeshandel <strong>och</strong> Industriindikatorer<br />
69
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 29. Import av elektronikprodukter i löpande priser 2007 fördelat på ursprungsland <strong>och</strong> varugrupper (mnkr)<br />
Imports in electronics industry by country, regions and products 2007 (millions SEK) in current prices<br />
Kommunikationsutrustning<br />
%<br />
Kons-umentelektronik<br />
%<br />
Elektr prod totalt %<br />
Datorer o<br />
kringut-rustning %<br />
Elektr komp<br />
<strong>och</strong> varor %<br />
Samtliga länder 106 492 100,0% 33 923 100,0% 21 582 100,0% 32 238 100,0% 18 750 100,0%<br />
Tyskland 17 873 16,8% 8 531 25,1% 4 043 18,7% 3 850 11,9% 1 450 7,7%<br />
Nederländerna 13 216 12,4% 6 127 18,1% 2 114 9,8% 3 390 10,5% 1 584 8,4%<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Nordirland 8 916 8,4% 2 717 8,0% 3 052 14,1% 1 645 5,1% 1 502 8,0%<br />
Kina 7 490 7,0% 695 2,0% 369 1,7% 5 943 18,4% 484 2,6%<br />
Irland 6 074 5,7% 3 406 10,0% 1 146 5,3% 1 271 3,9% 251 1,3%<br />
Danmark 5 203 4,9% 1 099 3,2% 998 4,6% 897 2,8% 2 210 11,8%<br />
USA 4 944 4,6% 1 017 3,0% 2 445 11,3% 1 256 3,9% 225 1,2%<br />
Polen 4 775 4,5% 127 0,4% 242 1,1% 2 444 7,6% 1 962 10,5%<br />
Ungern 3 468 3,3% 186 0,5% 22 0,1% 921 2,9% 2 340 12,5%<br />
Tjeckien 3 439 3,2% 2 290 6,8% 171 0,8% 125 0,4% 853 4,5%<br />
Norge 3 363 3,2% 1 003 3,0% 1 487 6,9% 593 1,8% 280 1,5%<br />
Luxemburg 3 277 3,1% 3 162 9,3% 32 0,1% 71 0,2% 11 0,1%<br />
Japan 2 729 2,6% 428 1,3% 245 1,1% 1 598 5,0% 458 2,4%<br />
Korea, syd- 2 318 2,2% 339 1,0% 721 3,3% 982 3,0% 277 1,5%<br />
Finland 2 270 2,1% 357 1,1% 238 1,1% 1 641 5,1% 33 0,2%<br />
Frankrike 2 264 2,1% 777 2,3% 581 2,7% 480 1,5% 426 2,3%<br />
Hongkong 2 146 2,0% 320 0,9% 640 3,0% 856 2,7% 329 1,8%<br />
Slovakien 1 904 1,8% 13 0,0% 39 0,2% 6 0,0% 1 846 9,8%<br />
Belgien 1 432 1,3% 298 0,9% 241 1,1% 283 0,9% 611 3,3%<br />
Italien 1 310 1,2% 79 0,2% 244 1,1% 952 3,0% 35 0,2%<br />
Övriga länder 8 078 7,6% 950 2,8% 2 510 11,6% 3 033 9,4% 1 585 8,5%<br />
OECD 91 432 85,9% 32 149 94,8% 18 976 87,9% 23 030 71,4% 17 278 92,1%<br />
EU15 62 994 59,2% 26 634 78,5% 13 183 61,1% 14 740 45,7% 8 437 45,0%<br />
EFTA 3 808 3,6% 1 044 3,1% 1 781 8,3% 696 2,2% 287 1,5%<br />
Norden 10 840 10,2% 2 461 7,3% 2 724 12,6% 3 133 9,7% 2 523 13,5%<br />
Källa: SCB: Enheten för Utrikeshandel <strong>och</strong> Industriindikatorer<br />
70
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 30. Antalet sysselsatta högskoleutbildade, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikindustrin 2002–2007 fördelat på kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of higher education employees, technicians and scientist students in electronics industry by gender, 2002–2007<br />
SNI2002 Bransch Kön 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30010 Kontormaskiner Män 88 102 76 82 82 85<br />
30020 Datorer Män 378 200 500 490 481 471<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel Män 156 195 143 141 138 144<br />
32100 Elektroniska komponenter Män 523 520 316 357 376 356<br />
32200 Kommunikationsutrustning Män 6 597 6 060 5 726 6 320 6 527 7 072<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare Män 318 204 244 231 208 212<br />
33200 Instrument för mätning Män 1 860 2 312 2 325 1 668 1 540 1 233<br />
33300 Instrument för styrning Män 354 182 122 137 166 201<br />
Summa Män 10 274 9 775 9 452 9 426 9 518 9 774<br />
30010 Kontormaskiner Kvinnor 10 10 9 13 18 12<br />
30020 Datorer Kvinnor 55 32 65 63 64 66<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel Kvinnor 34 43 40 37 39 43<br />
32100 Elektroniska komponenter Kvinnor 103 93 57 73 68 70<br />
32200 Kommunikationsutrustning Kvinnor 1 639 1 486 1 340 1 422 1 475 1 655<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare Kvinnor 34 19 26 30 39 32<br />
33200 Instrument för mätning Kvinnor 303 395 401 295 280 227<br />
33300 Instrument för styrning Kvinnor 33 15 12 10 13 20<br />
Summa Kvinnor 2 211 2 093 1 950 1 943 1 996 2 125<br />
Samtliga näringsgrenar 12 485 11 868 11 402 11 369 11 514 11 899<br />
71
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 31. Antalet sysselsatta högskoleutbildade, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2002–2007 fördelat på kön <strong>och</strong><br />
delbransch<br />
Number of higher education employees, technicians and scientist students in <strong>IT</strong> service sector by gender, 2002–2007<br />
SNI2002 Bransch Kön 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning Män 33 43 46 62 72 66<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara Män 931 1 048 905 961 1 029 1195<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter Män 290 309 342 378 393 432<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning Män 125 171 181 180 100 82<br />
51873 Partihandel med teleprodukter Män 459 433 402 1 251 376 307<br />
6420 Telekommunikation Män 1 859 1 819 1 850 1 881 1 787 1831<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer Män 6 11 10 18 7 8<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara Män 190 206 215 240 325 253<br />
7221 Utvidning av programvara Män 3 658 3 747 4 127 4 165 4 598 5057<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara Män 14 086 13 201 13 546 15 166 16 571 19016<br />
7230 Databehandling Män 826 883 772 790 820 688<br />
7240 Databasverksamhet Män 90 120 133 171 216 298<br />
7250 Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning Män 50 30 203 208 190 47<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet Män 182 169 189 190 226 44<br />
Summa Män 22 785 22 190 22 921 25 661 26 710 29 324<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning Kvinnor 5 7 6 11 8 12<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara Kvinnor 119 152 126 133 156 151<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter Kvinnor 40 39 38 45 51 47<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning Kvinnor 19 18 25 30 20 19<br />
51873 Partihandel med teleprodukter Kvinnor 78 67 72 235 69 40<br />
6420 Telekommunikation Kvinnor 542 536 572 602 597 616<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer Kvinnor 1 1 5 8 1 2<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara Kvinnor 10 19 21 19 28 26<br />
7221 Utvidning av programvara Kvinnor 567 560 627 678 725 811<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara Kvinnor 3 335 3 022 3 044 3 418 3 837 4 349<br />
7230 Databehandling Kvinnor 327 311 260 261 259 225<br />
7240 Databasverksamhet Kvinnor 24 39 36 56 68 82<br />
7250 Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustning Kvinnor 4 1 46 44 38 3<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet Kvinnor 37 35 35 32 36 7<br />
Summa Kvinnor 5 108 4 807 4 913 5 572 5 893 6 390<br />
Samtliga näringsgrenar 27 893 26 997 27 834 31 233 32 603 35 714<br />
72
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 32. Antalet sysselsatta <strong>IT</strong>-specialister inom elektronikföretag 2002–2007 fördelat på kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of <strong>IT</strong> experts employed in electronics industry by gender, 2002–2007<br />
SNI2002 Bransch Kön 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
30010 Kontormaskiner Män 47 51 43 45 40 40<br />
30020 Datorer Män 223 183 298 299 306 308<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel Män 51 56 60 61 60 57<br />
32100 Elektroniska komponenter Män 306 260 192 236 237 214<br />
32200 Kommunikationsutrustning Män 3 366 3 094 2 956 3 242 3 383 3 683<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare Män 122 64 93 89 105 113<br />
33200 Instrument för mätning Män 822 1 095 1 123 811 726 582<br />
33300 Instrument för styrning Män 185 114 85 88 102 115<br />
Summa Män 5 122 4 917 4 850 4 871 4 959 5 112<br />
30010 Kontormaskiner Kvinnor 3 4 3 3 6 5<br />
30020 Datorer Kvinnor 29 22 29 31 37 36<br />
31300 Elektrisk tråd <strong>och</strong> kabel Kvinnor 12 6 6 10 9 12<br />
32100 Elektroniska komponenter Kvinnor 31 28 21 34 37 37<br />
32200 Kommunikationsutrustning Kvinnor 806 715 635 656 651 720<br />
32300 Radio <strong>och</strong> Tv-mottagare Kvinnor 19 10 9 9 10 15<br />
33200 Instrument för mätning Kvinnor 113 155 155 100 87 70<br />
33300 Instrument för styrning Kvinnor 22 11 5 4 4 5<br />
Summa Kvinnor 1 035 951 863 847 841 900<br />
Samtliga näringsgrenar 6 157 5 868 5 713 5 718 5 800 6 012<br />
73
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 33. Antalet sysselsatta <strong>IT</strong>-specialister inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2002–2007 fördelat på kön <strong>och</strong> delbransch<br />
Number of <strong>IT</strong> experts employed in <strong>IT</strong> service sector by gender, 2002–2007<br />
SNI2002 Bransch Kön 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning Män 61 59 58 57 69 66<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara Män 1 306 1 536 1 217 1 197 1 195 1 362<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter Män 340 367 385 411 400 372<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning Män 112 124 119 121 86 80<br />
51873 Partihandel med teleprodukter Män 360 354 340 672 317 257<br />
6420 Telekommunikation Män 2 407 2 311 2 410 2 437 2 358 2 399<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer Män 12 17 16 32 12 14<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara Män 174 201 228 264 316 249<br />
7221 Utvidning av programvara Män 2 911 3 073 3 434 3 738 4 106 4 426<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara Män 12 725 11 982 12 353 13 481 14 663 16 940<br />
7230 Databehandling Män 1 119 1 231 1 147 1 182 1 154 1 190<br />
7240 Databasverksamhet Män 93 121 136 160 214 281<br />
7250 Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustninMän 232 169 432 421 398 168<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet Män 199 187 201 223 255 58<br />
Summa Män 22 051 21 732 22 476 24 396 25 543 27 862<br />
51432 Partihandel med ljud- <strong>och</strong> bildanläggning samt videoutrustning Kvinnor 2 6 7 4 7 6<br />
51840 Partihandel med datorer <strong>och</strong> kringutrustning samt programvara Kvinnor 150 192 138 126 128 135<br />
51860 Partihandel med elektronikkomponenter Kvinnor 34 33 35 34 32 36<br />
51872 Partihandel med datoriserad materialhanteringsutrustning Kvinnor 15 12 15 19 17 19<br />
51873 Partihandel med teleprodukter Kvinnor 46 39 34 91 27 19<br />
6420 Telekommunikation Kvinnor 570 555 595 622 626 624<br />
7133 Uthyrning av kontorsmaskiner <strong>och</strong> kontorsutrustning inkl. datorer Kvinnor 3 2 3 5 1 1<br />
7210 Konsultverksamhet avseende maskinvara Kvinnor 14 26 24 21 27 20<br />
7221 Utvidning av programvara Kvinnor 570 569 638 698 751 760<br />
7222 Annan konsultverksamhet avseende system- <strong>och</strong> programvara Kvinnor 3 554 3 214 3 227 3 457 3 746 4 176<br />
7230 Databehandling Kvinnor 511 540 474 438 366 331<br />
7240 Databasverksamhet Kvinnor 29 41 35 47 53 72<br />
7250 Underhåll <strong>och</strong> reparationer av kontors- <strong>och</strong> bokföringsmaskiner samt databehandlingsutrustninKvinnor 22 17 69 59 56 12<br />
7260 Övrig datoranknuten verksamhet Kvinnor 40 38 41 35 37 5<br />
Summa Kvinnor 5 560 5 284 5 335 5 656 5 874 6 216<br />
Samtliga näringsgrenar 27 611 27 016 27 811 30 052 31 417 34 078<br />
74
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 34 Antalet arbetsställen, sysselsatta specialister, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom elektronikindustrin 2007 fördelat på län<br />
Number of establishments, occupied experts, technicians and scientist students in electronics industry by administrative division 2007<br />
Län<br />
Arbetsställen<br />
Antal Sysselsatta Antal <strong>IT</strong>-specialister Högskoleutbildade<br />
tekniker <strong>och</strong> naturvetare<br />
Totalt sysselsatta<br />
Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt<br />
Stockholms län 337 11 841 4 165 16 006 2 184 379 2 563 4 999 1 117 6 116 535 517 499 894 1 035 411<br />
Uppsala län 40 329 152 481 42 6 48 86 20 106 68 924 68 179 137 103<br />
Södermanlands län 44 784 454 1 238 88 17 105 101 21 122 57 145 54 404 111 549<br />
Östergötlands län 53 1 623 663 2 286 386 90 476 665 169 834 101 136 88 762 189 898<br />
Jönköpings län 32 1 114 452 1 566 132 17 149 290 40 330 89 954 79 017 168 971<br />
Kronobergs län 17 191 63 254 15 1 16 36 4 40 50 446 43 135 93 581<br />
Kalmar län 17 208 101 309 20 4 24 31 5 36 56 457 50 720 107 177<br />
Gotlands län 5 15 5 20 0 0 0 1 1 2 13 058 12 908 25 966<br />
Blekinge län 13 1 545 563 2 108 355 95 450 353 98 451 37 453 32 561 70 014<br />
Skåne län 133 1 812 721 2 533 219 23 242 383 86 469 277 018 258 550 535 568<br />
Hallands län 27 255 91 346 51 5 56 55 10 65 64 043 61 694 125 737<br />
Västra Götalands län 215 6 288 1 965 8 253 1 045 179 1 224 2 143 416 2 559 398 744 362 621 761 365<br />
Värmlands län 38 806 526 1 332 53 7 60 49 8 57 63 667 57 547 121 214<br />
Örebro län 24 771 521 1 292 103 15 118 90 19 109 67 067 61 678 128 745<br />
Västmanlands län 45 656 297 953 83 12 95 72 13 85 60 009 52 731 112 740<br />
Dalarnas län 29 483 77 560 24 2 26 31 5 36 67 164 60 742 127 906<br />
Gävleborgs län 27 1 214 598 1 812 142 24 166 149 42 191 66 639 59 125 125 764<br />
Västernorrlands län 29 286 152 438 20 6 26 30 8 38 59 669 54 043 113 712<br />
Jämtlands län 14 336 194 530 32 7 39 32 9 41 31 191 28 992 60 183<br />
Västerbottens län 35 391 210 601 43 3 46 53 8 61 63 833 57 410 121 243<br />
Norrbottens län 28 374 140 514 63 6 69 97 11 108 61 913 54 799 116 712<br />
Utlandet 0 4 1 5 1 0 1 2 0 2 7 536 3 031 10 567<br />
Summa 1 202 31 326 12 111 43 437 5 101 898 5 999 9 748 2 110 11 858 2 298 583 2 102 543 4 401 126<br />
75
ELEKTRONIKINDUSTRI OCH <strong>IT</strong>-RELATERADE<br />
TJÄNSTEFÖRETAG 2006 OCH 2007<br />
Tabell 35 Antalet arbetsställen, sysselsatta specialister, tekniker <strong>och</strong> naturvetare inom <strong>IT</strong>-<strong>relaterade</strong> <strong>tjänsteföretag</strong> 2007 fördelat på län<br />
Number of establishments, occupied experts, technicians and scientist students in <strong>IT</strong> service sector by administrative division 2007<br />
Län<br />
Arbetsställen<br />
Antal Sysselsatta Antal <strong>IT</strong>-specialister Högskoleutbildade<br />
tekniker <strong>och</strong> naturvetare<br />
Totalt sysselsatta<br />
Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt Män Kvinnor Totalt<br />
Stockholms län 7 331 50 514 19 111 69 625 11 714 2 568 14 282 13 755 3 067 16 822 535 517 499 894 1 035 411<br />
Uppsala län 615 2 192 595 2 787 589 125 714 705 127 832 68 924 68 179 137 103<br />
Södermanlands län 281 1 225 354 1 579 277 70 347 192 48 240 57 145 54 404 111 549<br />
Östergötlands län 636 4 092 1 300 5 392 1 495 318 1 813 1 564 329 1 893 101 136 88 762 189 898<br />
Jönköpings län 346 1 959 578 2 537 523 123 646 339 93 432 89 954 79 017 168 971<br />
Kronobergs län 229 1 882 777 2 659 491 129 620 387 102 489 50 446 43 135 93 581<br />
Kalmar län 193 976 490 1 466 273 57 330 155 39 194 56 457 50 720 107 177<br />
Gotlands län 53 149 26 175 20 0 20 7 0 7 13 058 12 908 25 966<br />
Blekinge län 165 1 230 630 1 860 367 106 473 310 87 397 37 453 32 561 70 014<br />
Skåne län 2 024 12 370 3 754 16 124 3 669 634 4 303 4 278 753 5 031 277 018 258 550 535 568<br />
Hallands län 359 1 056 272 1 328 201 46 247 180 28 208 64 043 61 694 125 737<br />
Västra Götalands län 2 596 16 695 5 795 22 490 4 416 1 190 5 606 4 987 1 133 6 120 398 744 362 621 761 365<br />
Värmlands län 269 1 771 533 2 304 586 153 739 482 123 605 63 667 57 547 121 214<br />
Örebro län 292 1 551 456 2 007 413 92 505 282 66 348 67 067 61 678 128 745<br />
Västmanlands län 386 1 562 484 2 046 419 100 519 427 88 515 60 009 52 731 112 740<br />
Dalarnas län 271 1 251 335 1 586 331 77 408 248 73 321 67 164 60 742 127 906<br />
Gävleborgs län 276 1 431 601 2 032 337 59 396 207 43 250 66 639 59 125 125 764<br />
Västernorrlands län 306 2 498 888 3 386 687 183 870 554 123 677 59 669 54 043 113 712<br />
Jämtlands län 144 951 427 1 378 265 55 320 169 34 203 31 191 28 992 60 183<br />
Västerbottens län 340 1 956 492 2 448 743 124 867 656 107 763 63 833 57 410 121 243<br />
Norrbottens län 275 1 544 599 2 143 486 130 616 411 123 534 61 913 54 799 116 712<br />
Utlandet 0 14 9 23 5 2 7 7 2 9 7 536 3 031 10 567<br />
Summa 17 387 108 869 38 506 147 375 28 307 6 341 34 648 30 302 6 588 36 890 2 298 583 2 102 543 4 401 126<br />
76