NordISKT TEmA 2009 - Tandläkartidningen
NordISKT TEmA 2009 - Tandläkartidningen
NordISKT TEmA 2009 - Tandläkartidningen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LEDARE<br />
I väntan på nya riktlinjer<br />
för antibiotikaanvändning<br />
»Kan vi säga<br />
nej till att<br />
passa snoriga<br />
barnbarn?«<br />
roland svensson<br />
Ordförande<br />
roland.svensson@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
I<br />
ett debattinlägg om det nya tandvårdsstödet<br />
i <strong>Tandläkartidningen</strong> nummer 14<br />
önskade undertecknarna ett principbeslut<br />
av förbundet med innebörden att tandvård<br />
ska jämställas med sjukvård fullt ut. Förbundet<br />
anser, liksom who och fdi, att hälsa är<br />
hälsa och sjukdom är sjukdom oavsett var i<br />
kroppen eller själen problemen sitter. Hur våra<br />
politiker väljer att subventionera hälso- och<br />
sjukvård och tandvård är emellertid en annan<br />
sak; vid ekonomiska prioriteringar ska många<br />
faktorer vägas in. I den ansvarsfördelning vi<br />
har mellan tandläkarorganisationerna hanteras<br />
tandvårdsstödet dock av Privattandläkarna och<br />
Tjänstetandläkarna, inte av Tandläkarförbundet.<br />
Utvecklingen av multiresistenta mikroorganismer<br />
och antibiotikaanvändning diskuteras<br />
flitigt. På höstens nationella patientsäkerhetskonferens<br />
beskrev Gunnar Kahlmeter, specialist<br />
i klinisk bakteriologi, en skrämmande verklighet.<br />
Meningen med bakteriernas liv är att<br />
sprida sig och genom sin mästerliga förmåga<br />
att anpassa sig lyckas de nå sitt mål. Med tanke<br />
på att bakterier förökas med 100 generationer<br />
på ett dygn kan man kora dem till evolutionens<br />
segrare. Redan i dag orsakar de multiresistenta<br />
bakterierna stort lidande och höga kostnader<br />
och inga snabba lösningar finns i sikte.<br />
Utvecklingen av nya antibiotika står stilla.<br />
Inte ett enda preparat förväntas nå marknaden<br />
inom de närmaste tio åren. Man kan troligen<br />
inte heller upphäva resistensen mot antibiotika<br />
genom att helt avstå från användning under en<br />
viss tid. Vi måste därför använda andra strategier.<br />
Slutsatsen av föredraget om förekomsten<br />
av de multiresistenta bakterierna i Europa och<br />
på våra egna sjukhus är att den som inte vill<br />
infekteras av dessa stammar ska stanna hemma<br />
och tacka nej till sjukhusvård.<br />
Detta är råd som är svåra att ta till sig eftersom<br />
det är förenat med viktiga etiska överväganden.<br />
Kan vi säga nej till att passa snoriga<br />
barnbarn? Det är svårt att välja att bo hemma<br />
om tillståndet kräver ett äldreboende. Det är<br />
inte lättare att på semesterresan söderut undvika<br />
att byta tarmflora med lokalbefolkningen.<br />
Om du hamnar på sjukhus ska du inte låta någon<br />
ta i dig som inte spritat händerna, vilket förutsätter<br />
att du är vid medvetande och i hyfsad<br />
form. Råden till vårdpersonal är de gamla<br />
vanliga: följ basala hygienrutiner, använd korta<br />
ärmar, inga smycken, klockor eller piercing nedanför<br />
armbågen och sprita händerna före varje<br />
patientkontakt.<br />
Det gäller att vi är restriktiva i förskrivning<br />
av antibiotika. I ett möte om antibiotikaresistens<br />
i Sverige framfördes nyligen ett förslag<br />
om att förskrivning av antibiotika skulle vara<br />
elektronisk och följa en standardiserad mall för<br />
bland annat diagnos, dos och duration. Användningen<br />
kan då följas och åtgärder sättas in om så<br />
skulle behövas.<br />
diskussionen om profylaktisk användning<br />
av antibiotika vid operationer och andra blodiga<br />
ingrepp pågår inte bara i Sverige utan i hela<br />
världen. sbu granskar det vetenskapliga underlaget<br />
innan en eventuell förändring av dagens<br />
riktlinjer kan ske. Man ska studera vilka preparat,<br />
behandlingstider och doser som ger bäst<br />
effekt och i vilken utsträckning medicineringen<br />
leder till biverkningar och resistensutveckling.<br />
Mycket pekar på att praxis varierar stort vid val<br />
av preparat och behandlingstid inom sjukvården.<br />
Det är också säkert så inom tandvården.<br />
För att ta reda på vilka rutiner som används<br />
inom tandvården i eu har ced gjort en enkätundersökning.<br />
Tjugotre länder svarade och i alla<br />
utom två hade man i princip samma riktlinjer<br />
som vi, medan Österrike och England inte<br />
längre rekommenderar förebyggande antibiotikaanvändning.<br />
Det blir därför spännande att<br />
se resultatet i sbu:s utvärdering, även om den<br />
dröjer ett år. n<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
3
KRÖNIKA<br />
Institutioner<br />
värda att vårda<br />
sveriges tandläkarförbund<br />
the journal of the sda<br />
(swedish dental association)<br />
Årgång 100 Grundad 1909<br />
Jag ska inte författa hyllningstexter, utbrista i leverop<br />
eller hurra riktigt än. Men vänta bara! I år är det nämligen<br />
hundra år sedan det första exemplaret av <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
plockades ut ur en tryckpress i Stockholm. Denna händelse<br />
ska naturligtvis uppmärksammas när själva födelsedagen<br />
äger rum fram på vårkanten men till dess ägnar jag mig ett tag<br />
till åt att bara känna efter. Vad betyder det att ha ansvar för en<br />
hundraåring? Visserligen en mycket pigg och glad åldring med<br />
gott minne, men kan jag lita på att de hittills avverkade framgångsrika<br />
åren också garanterar ett fortsatt gott och evigt liv?<br />
Eller bör jag ta en kurs i defibrillering för att i värsta fall hålla<br />
liv i åldringen?<br />
I väntan på födelsedagen njuter jag bara av att ha en institution<br />
att vårda.<br />
Det nordiska samarbete som manifesterar sig i två vetenskapliga<br />
temanummer varje år lever också och har hälsan. Det som<br />
startade för fjorton år sedan har blivit en<br />
uppskattad institution. 2005 publicerade<br />
vi för första gången alla temaartiklarna på<br />
svenska och i höstas fick vi en liten uppmuntrande<br />
belöning för denna envishet<br />
(vid sidan av alla läsartack, förstås) när<br />
nätverket Språkförsvaret gav oss ett diplom<br />
med motiveringen: »Med det massiva tryck<br />
Folk sölar sig för publicering på engelska som råder är det<br />
igenom akademiska<br />
studier. beundransvärda insatser som görs i det tysta<br />
De behövs på med dessa tidskrifter, som håller arenor öppna<br />
för forskare som vill skriva på sitt bästa<br />
arbetsmarknaden<br />
och borde klara<br />
av pluggandet språk.«<br />
snabbare. En avgift<br />
på universi-<br />
Reportaget i det här numret handlar om<br />
teten vore en bra Dorlire Kollari, tandläkarstuderande på ki.<br />
piska, säger långtidsutredningen.<br />
När vi träffade henne närmade hon sig slutet<br />
av första terminen samtidigt som tandläkarutbildningen<br />
fyllde 120 år. Och nästa år fyller<br />
Den som inser att<br />
huvudskälet till<br />
långsam studiegång<br />
är behovet<br />
själva Karolinska institutet 200 år. Här kan<br />
att komplettera man tala om väl bevarade åldringar!<br />
det magra studiestödet<br />
med ar-<br />
Allt som är gammalt är förstås inte per<br />
betsinkomster<br />
definition gott. Men det är inte allt nytt heller.<br />
Fast det är så självklart att jag inte tänker<br />
häpnar. Med avgift<br />
på studierna krävs ödsla trycksvärta på saken. Lika självklart är<br />
ännu mer arbete<br />
som ytterligare det att vi ska fortsätta att göra vårt bästa för<br />
förlänger studietiden.<br />
Förstås. n<br />
att förena den tradition med den modernitet<br />
som <strong>Tandläkartidningen</strong> står för. n<br />
»Vad betyder<br />
det att ha ansvar<br />
för en hundraåring?«<br />
christina mörk<br />
Chefredaktör<br />
Postadress: Box 1217, 111 82 Stockholm<br />
Besöksadress: Österlånggatan 43<br />
Telefon: 08-666 15 00<br />
Fax: 08-666 15 95<br />
Hemsida: www.tandlakartidningen.se<br />
E-post:<br />
redaktionen@tandlakarforbundet.se<br />
E-post direkt till en person:<br />
fornamn.efternamn@tandlakarforbundet.se<br />
chefredaktör:<br />
Christina Mörk 08-666 15 06<br />
Ansvarig utgivare<br />
redaktion:<br />
Anita Hagstedt 08-666 15 29<br />
Korrektur, registrering<br />
Thomas Jacobsen 08-666 15 00<br />
Vetenskaplig redaktör<br />
Mats Karlsson 08-666 15 17<br />
Reporter<br />
Björn Klinge 08-666 15 57<br />
Vetenskaplig redaktör<br />
Carina Frohm 08-666 15 16<br />
Layout, produktionsansvarig<br />
Lasse Mellquist 08-666 15 28<br />
Layout<br />
Janet Suslick 08-666 15 26<br />
Reporter<br />
annonser:<br />
Elisabeth Frisk 08-666 15 13<br />
Prenumerationer, ej medlemmar<br />
Radannonser<br />
Christer Johansson 08-666 15 27<br />
Produkt- & platsannonser<br />
Inger Kåberg 0708-44 33 83<br />
Platsannonser<br />
platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
prenumeration:<br />
Sverige 1 400 kronor + 6 % moms<br />
Norden 1 500 kronor + 6 % moms<br />
övriga länder 1 650 kronor<br />
TS-kontrollerad upplaga: 9 900<br />
Medlem av<br />
Tryck:<br />
Ljungbergs Tryckeri AB<br />
264 22 Klippan<br />
ISSN 0039-6982<br />
All redaktionell text lagras elektroniskt<br />
av <strong>Tandläkartidningen</strong> för att kunna<br />
publiceras också på internet. Författare<br />
som inte accepterar detta måste meddela<br />
förbehåll. I princip publiceras inte artiklar<br />
med sådant förbehåll.<br />
4 tandläkartidningen årg 98 nr 8 2006
INNEHÅLL<br />
foto: urban orzolek<br />
46<br />
27<br />
10<br />
17<br />
68<br />
60<br />
25<br />
36<br />
REPORTAGET<br />
»När jag är färdig<br />
vill jag känna mig<br />
säker – att jag kan<br />
ta hand om patienter<br />
och vet vad jag gör.«<br />
sid 12<br />
3 ledare I väntan på nya<br />
riktlinjer för antibiotika.<br />
Roland Svensson<br />
6 i korthet Nödvändigt med<br />
ändrat regelverk. Vanligt med<br />
nedtappade föremål.<br />
19 ansvarsärenden<br />
22 tandvårdsstödets<br />
regelverk irriterar<br />
Regelverket är allt för krångligt.<br />
Det anser vårdgivare som<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> frågat om<br />
tandvårdsstödet.<br />
VETENSKAP & KLINIK<br />
33 krönika 6–8 fyllningar om<br />
dagen? Thomas Jacobsen<br />
45 böcker<br />
67 i korthet<br />
79 fackpress<br />
EMS adapter<br />
Korg till DAC<br />
TANDLÄKARTIDNINGEN NR 1 <strong>2009</strong> VETENSKAP & KLINIK TEMA: BILDGIVANDE TEKNIKER, DEL 1<br />
■ FÖRBUNDSMÖTET 2008 SID 14 ■ KAMRATHJÄLPEN UTÖKAR SID 30 www.tandlakartidningen.se<br />
VETENSKAP & KLINIK: TEMA <strong>2009</strong>,<br />
del 1: Intraorala receptorer, panoramabilder,<br />
profilröntgen och historik.<br />
1 0 0 år<br />
NR 1 <strong>2009</strong><br />
Årgång 101<br />
BILDGIVANDE<br />
TEKNIKER TEMA<br />
Del 1<br />
Framtiden ljus för Dorlire sid 10 • Tandvårdsstödets regelverk sid 22<br />
10 student med<br />
framtidsvyer<br />
Jobb utomlands och sedan<br />
specialist, chef, lärare eller<br />
forskare. Dorlire, 19, har redan<br />
stora tankar om yrkeslivet.<br />
14 förbundsmöte 2008<br />
Samverkan i stället för konkurrens<br />
talade Sveriges Tandläkarförbunds<br />
ordförande om<br />
i sitt öppningstal på förbundsmötet<br />
den 5 december.<br />
OMSLAG: Årets två samnordiska<br />
temanummer behandlar bildgivande<br />
tekniker inom odontologin.<br />
Foto: Science Photo/IBL<br />
26 vad hände sen?<br />
27 en strålande gåva<br />
Om hur det gick till när en<br />
tysk professor gav bort en<br />
klumpig men strålande apparat.<br />
30 student<br />
Stiftelsen Sveriges Tandläkarförbunds<br />
Kamrathjälp har<br />
hjälpt många tandläkare »som<br />
oförskyllt hamnat i ekonomiskt<br />
trångmål«. Nya regler<br />
gör att Kamrathjälpen nu även<br />
kan hjälpa studenter.<br />
35 nordiskt tema <strong>2009</strong>:<br />
bildgivande tekniker<br />
De tio artiklarna i tema <strong>2009</strong><br />
behandlar de senaste landvinningarna<br />
inom odontologisk<br />
bildutrustning och diagnostik<br />
samt sammanfattar regelverk.<br />
Temanummer<br />
80 debatt<br />
83 platsannonser<br />
87 radannonser<br />
90 födelsedagar<br />
92 viktiga adresser<br />
94 kalendarium<br />
tandläkartidningen årg 100 nr 1 <strong>2009</strong><br />
5
I KORTHET<br />
Utlandsstudenter<br />
söker kontakt<br />
➤Svenskar som studerar<br />
till tandläkare utomlands<br />
vill ha kontakt med Tandläkarförbundets<br />
studerandeförening.<br />
Jonny Kasskawo som är<br />
tandläkarstudent i Rumänien<br />
har kontaktat Tandläkarförbundet<br />
för att få<br />
starta en lokalförening för<br />
utlandsstudenter.<br />
Han och hans cirka 30<br />
kamrater i landet räknar<br />
med att flytta hem till<br />
Sverige så småningom och<br />
kommer därför att behöva<br />
ta del av den information<br />
som studenter i Sverige får<br />
genom sin förening.<br />
I sitt mejl till förbundskansliet<br />
nämner Jonny<br />
Kasskawo att det, förutom<br />
i Rumänien, finns svenska<br />
tandläkarstudenter i Polen,<br />
Tjeckien och Ungern.<br />
Nyhet!<br />
Munspegel med ständigt<br />
ren och klar spegelbild<br />
INGET MER TORKANDE AV<br />
SPEGEL!<br />
UPPTÄCK NÖJET MED ATT<br />
ALLTID SE VARJE DETALJ!<br />
ANVÄND TIDEN TILL ATT<br />
RENGÖRA TÄNDER - INTE<br />
SPEGLAR!<br />
Vill du veta mer?<br />
Kontakta oss!<br />
W&H Nordic AB<br />
t 08-445 88 30,<br />
e office@whnordic.se, wh.com<br />
Tandläkarförbundet<br />
ska nu undersöka möjligheterna<br />
att tillfredsställa<br />
utlandsstudenternas önskan.<br />
cm<br />
Munhälsan<br />
får egen dag<br />
➤Den 12 september har<br />
utsetts till internationell<br />
munhälsodag av fdi World<br />
Dental Federation. Meningen<br />
är att dagen ska ge<br />
ett tillfälle att med olika<br />
nationella aktiviteter uppmärksamma<br />
munhälsan –<br />
eller hotet mot den.<br />
Dagen är vald med tanke<br />
på att den både är fdi:s<br />
grundare Charles Gordons<br />
födelsedag och den dag då<br />
världshälsoorganisationen<br />
who höll en viktig hälsokonferens<br />
i Alma Alta 1978.<br />
<br />
cm<br />
Konventionell munspegel<br />
EverClear munspegel<br />
EverClear baspaket.<br />
Spegel inkl 2 st batterier och laddare.<br />
Nödvändigt med<br />
ändringar i regelverket<br />
Det finns förbättringar<br />
att göra i föreskrifterna<br />
om ersättningsberättigade<br />
tandvårdsåtgärder.<br />
Det anser både Tjänstetandläkarna<br />
och Privattandläkarna<br />
i sina remisssvar<br />
till Tandvårds- och<br />
läkemedelsförmånsverket,<br />
tlv.<br />
Sedan 1 december ansvarar<br />
tlv för regelverket<br />
kring ersättningsberättigad<br />
tandvård. Regelverket<br />
måste ses över kontinuerligt,<br />
och därför har man<br />
begärt in förslag på ändringar.<br />
Privattandläkarna påpekar<br />
att det är viktigt att förändringar<br />
i reglerna görs i god<br />
tid och i samverkan mellan<br />
tlv, Försäkringskassan,<br />
systemleverantörer och<br />
vårdgivare. Det är bättre<br />
med få omfattande ändringar<br />
än flera mindre.<br />
En ändring man hoppas<br />
ska kunna införas snabbt<br />
gäller åtgärderna 831–837.<br />
Den tidigare skrivningen<br />
»Åtgärden kan inte debiteras<br />
mer än en gång per<br />
patient, dag och mottagning«,<br />
vill man ändra till:<br />
»Åtgärden kan inte debiteras<br />
mer än en gång per<br />
käke, dag och mottagning.«<br />
Tjänstetandläkarna efterlyser<br />
flera ändringar: för<br />
diagnoskod 4075, 4076 och<br />
4077 vill man ha ersättningsberättigad<br />
åtgärd 708.<br />
Man har påpekat detta tidigare,<br />
men fått besked att<br />
tekniska skäl omöjliggjort<br />
ändringen.<br />
När det gäller diagnoskod<br />
4078 anser Tjänstetandläkarna<br />
att definitionen<br />
av extremt missfärgade<br />
tänder leder till stora tolkningsproblem.<br />
För att undvika<br />
detta föreslår man att<br />
missfärgningsregeln<br />
får en ny lydelse: »Missfärgningen<br />
skall vara<br />
mörkare än C4 på en Vitaskala,<br />
samt att omgivande<br />
tänder är ljusare än C3, A4<br />
eller C4 på samma skala.«<br />
Åtgärd 441 bör kunna<br />
användas även på premolarer<br />
och även gälla frakturer.<br />
<br />
mats karlsson<br />
Vanligt med<br />
nedtappade<br />
föremål<br />
➤Nedtappade och nedsvalda<br />
föremål, extraktion<br />
av fel tänder samt förväxlingar<br />
av remisser är de<br />
vanligaste händelserna<br />
inom tandvården som rapporteras<br />
till Socialstyrelsens<br />
tillsynsenhet.<br />
Uppgifterna finns i<br />
Socialstyrelsens verksamhetsberättelse<br />
för 2007.<br />
Tillsynsenhetens granskningar<br />
inom tandvården<br />
har riktats mot både privatpraktiserande<br />
tandläkare<br />
och folktandvårdskliniker.<br />
Man har noterat<br />
en viss ökning av händelser<br />
som handlar om vårdrelaterade<br />
infektioner och<br />
händelser där läkemedel<br />
är inblandade. Antalet anmälningar<br />
är dock begränsat,<br />
vilket innebär viss<br />
osäkerhet om det är en<br />
trend.<br />
De vanligaste anmälningarna<br />
till tillsynsenheten<br />
gäller liksom tidigare nedtappade<br />
och nedsvalda<br />
föremål, att fel tänder dragits<br />
ut samt förväxlingar<br />
av remisser. <br />
mk<br />
6<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
I KORTHET<br />
Tjänstetandläkarna<br />
fick ny vice ordförande<br />
Hans Göransson, tandläkare<br />
i Flen valdes till<br />
ny vice ordförande vid<br />
Tjänstetandläkarnas årsmöte<br />
den 28 november.<br />
Han efterträder<br />
Benny<br />
Enbuske,<br />
som på<br />
valberedningens<br />
förslag<br />
Hans Göransson lämnade<br />
styrelsen<br />
för att ge plats åt en kvinna,<br />
Siv Larsson från Norrbottens<br />
tt-avdelning.<br />
Benny Enbuske nominerades<br />
från golvet till<br />
valberedningen och efter<br />
sluten omröstning stod<br />
det klart att han ersätter<br />
Vasilios Bitzekis. Gunilla<br />
Rosén blev omvald till valberedningen.<br />
Kenth Nilsson valdes<br />
om som ordförande för<br />
perioden <strong>2009</strong> till 2011.<br />
Det blev också omval av de<br />
övriga styrelseledamöterna:<br />
John Bratel, Birgitta<br />
Jälevik och Chaim Zlotnik.<br />
Tjänstetandläkarnas medlemmar<br />
»kommer att i<br />
ökande utsträckning återfinnas<br />
i annan verksamhet<br />
än den vanliga folktandvården«,<br />
står det i tt:s verksamhetsplan<br />
för <strong>2009</strong>.<br />
»Föreningen kommer<br />
att behöva engagera sig i<br />
fler kollektivavtalssystem<br />
och också vara beredd att<br />
Siv Larsson, från Norrbottens<br />
tt-avdelning, är ny i Tjänstetandläkarnas<br />
styrelse.<br />
handlägga tvister på områden<br />
där kollektivavtal inte<br />
finns.«<br />
Arbetsmiljöfrågor blir<br />
viktigare för medlemmarna.<br />
Det nya tandvårdsstödet<br />
ställer nya krav, och<br />
ökar den administrativa<br />
bördan.<br />
foto: urban orzolek<br />
Tandvårdsstödet diskuterades<br />
länge. Flera ombud<br />
tyckte att styrelsen bör<br />
vara mer aktiv för att få till<br />
ett stöd som bättre speglar<br />
dagens odontologiska<br />
vardag.<br />
Det blev också diskussion<br />
om överföring av uppgifter<br />
från tandläkare till<br />
annan tandvårdspersonal,<br />
något som enligt flera ombud<br />
på sina håll är ett stort<br />
problem, speciellt för yngre<br />
tandläkare.<br />
Under året kommer<br />
styrelsen att se över formerna<br />
för medlemsinformationen.<br />
Flera ombud<br />
efterlyste bättre eller mer<br />
information via Tjänstetandläkarnas<br />
nätplats eller<br />
som e-post.<br />
Medlemsavgiften för<br />
<strong>2009</strong> höjs för fullbetalande<br />
medlemmar med 36 kronor<br />
till 4 308 kronor.<br />
<br />
janet suslick<br />
GUM® PerioBalance®<br />
- nyttiga bakterier för din mun<br />
The best thing since fluoride<br />
www.GUMPerioBalance.se<br />
Ny stor studie publicerad i Acta Odontologica Scandinavica<br />
- GUM® PerioBalance® reducerar gingivit med 85% på 2 veckor!<br />
Bättre effekt än munsköljprodukter?<br />
GUM® PerioBalance®, som innehåller Lactobacillus reuteri Prodentis, lanserades i början av året.<br />
Nu bekräftar en ny studie gjord av Professor Svante Twetman på Tandläkarhögskolan i Köpenhamn att tuggummit<br />
reducerar tandköttsinflammation med 85 procent efter bara två veckors användning. Därmed ger GUM® PerioBalance®<br />
bättre effekt än många av de munsköljsprodukter som idag finns på marknaden.<br />
Studien visar också att GUM® PerioBalance® kan reducera volymen vätska i tandfickorna. Samtidigt visar den en<br />
minskning av de viktiga immunosubstanser, TNF-α och IL-8, som är de vanligaste inflammationsmarkörerna i<br />
gingivalvätska. Det är första gången en sådan förändring noteras kliniskt för probiotiska munvårdsprodukter.<br />
Båda minskningarna är statistiskt signifikanta.<br />
Studien utfördes av professor Svante Twetman och hans forskare på avdelningen för kariologi och endodonti vid<br />
Köpenhamns universitet.<br />
GUM® Periobalance® – för en optimal munhälsa<br />
Finns också på Apoteket<br />
Konsumentkontakt: Sunstar, Tel 031 - 87 16 10, info.se@sunstar.com<br />
Sunstar <strong>Tandläkartidningen</strong> nr 1.indd 1 2008-12-05 08:20:49<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 7
I KORTHET<br />
Lätt för<br />
tandtekniker<br />
att få jobb<br />
➤Tandtekniker har inte<br />
alls svårt att få arbete efter<br />
utbildningen. Det slår en<br />
studie från Umeå universitet<br />
fast. Resultatet går emot<br />
slutsatserna i Högskoleverkets<br />
tidigare rapport<br />
för en tid sedan om arbetsmarknadsläget<br />
för denna<br />
yrkeskår.<br />
Enligt studien från Umeå<br />
universitet baserades Högskoleverkets<br />
undersökning<br />
på »historisk statistik« och<br />
genomfördes när det rådde<br />
stor osäkerhet om arbetsmarknaden<br />
för tandtekniker.<br />
Denna studie kom för<br />
en tid sedan.<br />
Undersökningen från<br />
Umeå universitet visar<br />
att av de tandtekniker<br />
som examinerades från<br />
utbildningen där 2007 och<br />
2008 är minst 83 procent i<br />
arbete.<br />
I Stockholm var 62 procent<br />
av dem som examinerades<br />
2005 verksamma<br />
som tandtekniker 2008,<br />
och av dem som examinerades<br />
2008 har i stort sett<br />
alla erbjudits tandteknikerarbete.<br />
Från utbildningen i<br />
Göteborg visar siffror att<br />
av dem som examinerades<br />
2007 arbetar cirka 70<br />
procent som tandtekniker<br />
eller inom angränsande<br />
yrken.<br />
mk<br />
Prisat<br />
tandvårdshus<br />
➤Utmärkelsen Svensk<br />
Kvalitet 2008 tilldelas<br />
Tandvårdshuset Älmhult.<br />
Tandvårdshuset Älmhult<br />
är ett företag inom Praktikertjänst<br />
och erbjuder<br />
tandvård för barn, ungdom<br />
och vuxna. Enligt prismotiveringen<br />
har företaget en<br />
»stark kvalitetsstruktur«<br />
med engagerade och delaktiga<br />
medarbetare. Kommunikationsspridningen<br />
inom<br />
organisationen är rak och<br />
omedelbar och ledarskapet<br />
engagerat. Tandvårdshuset<br />
är enligt juryn ett föredöme.<br />
mk<br />
Norge skärper<br />
sina reklamregler<br />
➤Norges tandläkarförbund<br />
har antagit nya etiska<br />
regler för medlemmarnas<br />
deltagande i produktreklam,<br />
men även för hur de<br />
marknadsför sin praktik på<br />
nätet.<br />
År 2007 sa det norska<br />
tandläkarförbundet upp<br />
samtliga reklamavtal. Anledningen<br />
var att man ville<br />
undvika faran för oönskade<br />
bindningar mellan föreningen<br />
och olika leverantörer,<br />
samt eliminera risken<br />
för att mista allmänhetens<br />
förtroende och integriteten<br />
i yrket. Reglerna har nu<br />
utökats till att även gälla<br />
för enskilda medlemmar.<br />
Förbundet, eller enskilda<br />
medlemmar, får enligt reglerna<br />
inte göra reklam för<br />
enskilda produkter men<br />
får förespråka användning<br />
av en sorts preparat eller<br />
produkt, till exempel fluortandkräm<br />
eller eltandborste.<br />
Tandläkarnas marknadsföring<br />
får enligt de nya<br />
etiska reglerna inte vara<br />
osann eller vilseledande.<br />
Regeln gäller även hemsidor.<br />
För länkar på hemsidor<br />
gäller att tandläkaren<br />
som är ansvarig för hemsidan<br />
även står som ansvarig<br />
för innehållet på den sidan<br />
man länkar till.<br />
ek<br />
BISFIL 2B – kompositen med obegränsat härddjup<br />
Underhärdade kompositfyllningar är ett välkänt problem. Omsorgsfull ljushärdning<br />
tar lång tid och ger dessutom oönskad värmeutveckling.<br />
Lösningen heter BISFIL 2B – den flytande underfyllnadskompositen<br />
med obegränsat härddjup tack vare kemisk härdning. Den höga fillerhalten<br />
ger låg krympning (2.9%vol) och hög styrka. Kemisk härdning ger även en<br />
gynnsammare krympning eftersom den sker mera gradvis.<br />
Genom att lägga BISFIL 2B i kavitetsbotten och sedan använda valfri ljushärdande<br />
komposit ocklusalt skapar du posteriora fyllningar både säkrare, snabbare och<br />
med bättre kvalitet. BISFIL 2B finns nu med blandningspistol och självblandande<br />
intraorala spetsar. Redo att användas direkt. Kontakta oss för att få veta mer om<br />
våra erbjudanden med Bisfil 2B.<br />
Använd ett lämpligt adhesivsystem som t ex One-Step. Välj blandningsspets och injicera Bisfil 2B direkt i kaviteten med pistolen. Krympningen<br />
fördelas gynnsammare vid härdningen. Den ocklusala portionen görs sedan i ljushärdande komposit. Bisfil 2B ger mycket bra röntgenkontrast.<br />
HULTÉN & Co ab<br />
tel 040-15 66 77 fax 040-15 56 00<br />
www.bisco.se<br />
8<br />
Bifil2B½A4.indd 1 2008-04-07 08:56:46<br />
TandläkarTidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
I KORTHET<br />
NSK introducerar:<br />
Nyhet!<br />
NSK:s nya serie lågvarvsvinkelstycken har en smidig<br />
och smal design som ger dig bra sikt i arbetsområdet.<br />
Materialet är som tidigare titan, helt överlägset i hållbar-<br />
het och finish, men den nya förbättrade ytbehandlingen<br />
ger ett ännu mer greppvänligt och tåligt instrument.<br />
Växelsystemet har utvecklats för att ge vinkelstycken<br />
med minimal vibration och ännu lägre ljudnivå.<br />
X-serien lågvarv har två års garanti.<br />
Clean-head-system och kompakt glasstav är<br />
standard i nya X-serien lågvarv.<br />
X 95L har dessutom keramiska kullager och<br />
fyrportsspray.<br />
Den nya ytbehandlingen,<br />
DURACOAT, ger ännu<br />
bättre grepp.<br />
Uppväxlad direktväxlade Nedväxlade rak<br />
X 95L X 20L, X 25L X 10L, X 12L, X 15L X 65L<br />
TS Dental är svensk representant för märket NSK.<br />
NSK:s sortiment kan även köpas via Svensk<br />
Box 37, 911 21 Vännäs, Tel. 0935-131 11, info@tsdental.se, www.tsdental.se<br />
Dentalservice / www.dentalservice.se<br />
TandläkarTidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 9
REPORTAGET<br />
Student med<br />
framtidsvyer<br />
19-åriga Dorlire Kollari stormtrivs som student i<br />
storstaden. Allt är bra utom trafiken, säger hon om<br />
sitt nya liv som tandläkarstuderande i Stockholm.<br />
Dorlire Kollari växte upp i Varberg med<br />
sin mamma och pappa och fyra yngre<br />
syskon. Där cyklade hon till skolan<br />
och allting låg nära.<br />
Nu åker hon pendeltåg, tunnelbana<br />
och buss och har ändrat synsätt. Alla resor under<br />
en timme räknas som korta.<br />
Dorlire kom till Stockholm för allra första gången<br />
i våras, för att skriva Karolinska institutets lokala<br />
antagningsprov till tandläkarutbildningen.<br />
När hon kom in, sökte hon bostad på Blocket.se.<br />
De första månaderna var hon inneboende i Alby,<br />
men nu har hon fått en egen studentlägenhet i<br />
Huddinge.<br />
Att flytta hemifrån och börja på universitetet är<br />
en stor omställning. Hon saknar familjen mycket,<br />
men är ändå nöjd med utbildningen och chansen<br />
att få stå på egna ben.<br />
– Det känns modigt att lämna föräldrarna och<br />
all trygghet. Jag har haft stort ansvar för mina<br />
syskon, och saknar den dagliga kontakten. Men<br />
jag har inte flyttat för att mista dem, utan för att<br />
uppnå ett mål, säger hon.<br />
Rätt val<br />
Efter en termin på tandläkarutbildningen känner<br />
Dorlire Kollari att hon har valt rätt.<br />
– Jag har lärt mig väldigt mycket om tänderna<br />
på ett halvår!, utbrister hon.<br />
– Jag har alltid haft tanken att jag ska jobba<br />
med människor. Jag funderade på läkare ett tag,<br />
men tandläkare har bättre arbetsförhållanden<br />
och jag vill jobba med händerna, berättar hon.<br />
Tandläkarutbildningen på ki var förstahandsvalet,<br />
och hon kom in på den lokala antagningen<br />
på första försöket. Hon trivs med utbildningen,<br />
och speciellt med den tidiga patientkontakten.<br />
– Det är jättebra med de praktiska övningarna,<br />
för då ser man om man har hittat rätt.<br />
Studenterna har fått öva kliniskt på varandra<br />
under första terminen, och den dagen då vi träffas<br />
får Dorlire och hennes kurskamrater assistera ➤<br />
Text: Janet Suslick<br />
Foto: Urban Orzolek<br />
Dorlire Kollari tycker att det är bra med praktiska<br />
övningar från termin 1.<br />
Klinikpasset är slut och Dorlire klär om för att äta<br />
lunch på KI i Huddinge.<br />
10<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
REPORTAGET<br />
Dorlire Kollari har fått assistera en student<br />
som går termin 7. Den tidiga patientkontakten<br />
gör att hon känner sig säker på att hon<br />
har valt rätt utbildning.<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 11
REPORTAGET<br />
Första terminen ➤ studenter som går sjunde terminen när de träffar<br />
består mest av vuxna patienter på kliniken på ki i Huddinge.<br />
teoretiska studier Det är ovant och lite spännande att byta om till<br />
och det krävs de vita kläderna och verkligen tänka sig in i sin<br />
självdisciplin för kommande yrkesroll.<br />
att inte komma De första fyra terminerna består dock undervisningen<br />
huvudsakligen av teoretiska föreläs-<br />
efter.<br />
ningar. Första läsåret är Dorlire Kollari mest på<br />
ki i Solna. Under höstterminen var det mycket<br />
kemi samt cell- och molekylärbiologi. Denna termin<br />
handlar det mest om organsystemen. Studietakten<br />
är hög och det krävs självdisciplin.<br />
– Jag brukar läsa igenom mina anteckningar<br />
varje dag. Då märker jag om det är något jag inte<br />
förstår och jag slipper stressa inför tentorna.<br />
Det är svårt, men inte omöjligt, tycker Dorlire<br />
Kollari, som ändå ser fram emot termin fyra och<br />
de mer praktiska delarna av utbildningen.<br />
12<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
REPORTAGET<br />
Det känns ovant<br />
att plocka ihop<br />
kläderna till<br />
klinikpasset.<br />
Linnea Lindman<br />
Kronberg och<br />
Dorlire Kollari är<br />
kurskamrater.<br />
Studenterna<br />
redovisar efter ett<br />
grupparbete om<br />
att söka vetenskaplig<br />
litteratur.<br />
Dorlire Kollari<br />
ringer en kurskamrat<br />
för att ta<br />
reda på vilket rum<br />
de har flyttat till.<br />
»Att arbeta med patienter innebär en ständig utveckling.«<br />
Vilka förväntningar har hon på studietiden?<br />
– När jag är färdig vill jag känna mig säker – att<br />
jag kan ta hand om patienter och vet vad jag gör.<br />
Mycket hänger på att man själv är engagerad, och<br />
det är jag absolut, eftersom det är detta jag vill<br />
hålla på med, säger hon.<br />
Hon funderar några sekunder och lägger till:<br />
– Samtidigt lever man medan man går i skolan<br />
och presterar inte lika bra alla dagar.<br />
Dorlire har inte haft svårt att hitta nya vänner<br />
bland de 77 kurskamraterna.<br />
– Eftersom vi strävar mot samma mål har vi<br />
mycket gemensamt.<br />
Dorlire har också blivit aktiv i Sveriges Tandläkarförbunds<br />
östra studerandeförening.<br />
– Eftersom jag är ny i stan har jag tid med det,<br />
och det är intressant att ha kontakt med studenter<br />
på de andra skolorna och få veta om skillnader<br />
och likheter mellan utbildningarna, säger hon.<br />
Framtiden utstakad<br />
Efter en termin har Dorlire Kollari i stora drag<br />
klart för sig hur yrkeslivet kommer att se ut ända<br />
fram till pensionen.<br />
– Det känns tryggt att veta att efter fem år så<br />
har jag ett jobb, säger hon.<br />
När hon är klar med grundutbildningen, tänker<br />
hon jobba inom folktandvården i ett par år.<br />
Sedan vill hon arbeta utomlands en tid.<br />
– Jag vill resa och uppleva något nytt. På skolan<br />
lär vi oss den svenska tandvården, men jag vill ha<br />
erfarenhet från andra länder också, säger hon.<br />
England och usa lockar mest. Dubai verkar<br />
också spännande.<br />
Att flytta till födelselandet Kosovo för att arbeta<br />
som tandläkare är också en möjlighet. Dorlire<br />
kom till Sverige som tvååring i samband med<br />
kriget 1992. Hemma hos föräldrarna pratar hon<br />
albanska, och familjen åker till Kosovo varje år.<br />
Vill bli käkkirurg<br />
Efter ett par år i utlandet planerar Dorlire Kollari<br />
att komma hem till Sverige.<br />
Hon vill gärna bli specialist, i första hand käkkirurg.<br />
Hur långt räcker kristallkulan?<br />
– Jag tror att jag stannar i yrket tills jag blir<br />
pensionär, säger hon utan att tveka.<br />
Hon ser många karriärvägar och tror inte att<br />
det blir monotont.<br />
– Man kan aldrig förutse vad människor gör.<br />
Att arbeta med patienter innebär en ständig utveckling.<br />
Förutom att hon vill bli specialist är hon egentligen<br />
öppen för allting – chef, lärare, forskare är<br />
alla möjliga val. Att bli sjukhustandläkare eller ha<br />
en egen klinik är också tänkbart.<br />
Dorlire Kollari rekommenderar tandläkaryrket<br />
till alla som vill jobba med människor och<br />
händerna och som vill tillämpa teoretiska kunskaper.<br />
– Tandläkaryrket har många möjligheter. Man<br />
kan göra nytta på många sätt. Sådana yrken är<br />
framtidsyrken, tycker hon. n<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 13
FÖRBUNDSMÖTE 2008<br />
Vad är årets<br />
viktigaste fråga för<br />
dig som tandläkare?<br />
Pär Olemyr, PT Göteborg<br />
– Relationen till<br />
Försäkringskassan<br />
känns viktig.<br />
Omställningen<br />
har varit jobbig,<br />
men nu fungerar<br />
riktlinjerna<br />
mycket bättre.<br />
Det är bra att<br />
tandvårdsförsäkringen<br />
är så pass bra för patienterna.<br />
Att det utbildas tillräckligt många nya<br />
tandläkare är också en viktig fråga.<br />
Robert Hällqvist, PT Kalmar<br />
– Branschutvecklingen<br />
inom<br />
tandvården är en<br />
viktig fråga. Vem<br />
kommer att överleva<br />
och vem slås<br />
ut? Tandvårdsförsäkringen<br />
är<br />
också viktig. Det<br />
blir spännande<br />
att se vad som kommer till under förbättringsarbetet.<br />
Kommer pengarna<br />
att räcka?<br />
Ingela Waller, PT Västgöta-Dal<br />
– Att utveckla<br />
tandvårdsreformen<br />
för att få<br />
den att fungera<br />
är den viktigaste<br />
frågan. På organisationsnivån<br />
har<br />
det hänt mycket<br />
med Privattandläkarna.<br />
Det är<br />
spännande att anställda privattandläkare<br />
ska in i organisationen.<br />
Åsa Gadler, PT Älvsborg<br />
– Den nya tandvårdsförsäkringen<br />
är fortfarande<br />
viktigast, även<br />
om det känns tjatigt.<br />
Jag är ganska<br />
positiv till den,<br />
men har hittills<br />
trevat mig fram<br />
med den. Jag ser<br />
fram emot att jobba med tandvårdsstödet<br />
med trygghet.<br />
Roland Svensson vill att tandläkarorganisationerna fortsätter att samverka i stället<br />
för att konkurrera om verksamhetsområden och medlemmar.<br />
Samverkan gynnar effektivitet<br />
Fortsatt samverkan mellan tandläkarorganisationerna<br />
i stället för<br />
konkurrens om verksamhetsområden<br />
och medlemmar. Det talade<br />
Sveriges Tandläkarförbunds ordförande<br />
Roland Svensson om i sitt<br />
öppningstal på förbundsmötet den<br />
5 december.<br />
Antalet medlemmar i tandläkarorganisationerna<br />
minskar i takt med att<br />
det blir färre tandläkare i Sverige.<br />
– Därför är det viktigt att arbeta så<br />
effektivt som möjligt. All form av dubbelarbete<br />
är slöseri med resurser. Om<br />
vi inte väljer att samverka, utan tummar<br />
på de överenskommelser vi har<br />
och börjar konkurrera om verksamhetsområden<br />
och medlemmar eller<br />
olika medlemsgrupper, riskerar vi att<br />
just dubbelarbete och ineffektivitet i<br />
det totala arbetet kommer att uppstå<br />
i ökande utsträckning, sade Roland<br />
Svensson.<br />
Han påminde om Krusenbergsöverenskommelsen<br />
som träffades för<br />
tio år sedan. Tjänstetandläkarna, Privattandläkarna,<br />
lärarna, studenterna<br />
och Tandläkarförbundet skapade då<br />
strukturen för en sammanhållen tandläkarorganisation<br />
genom en tydlig<br />
ansvarsfördelning i verksamheterna<br />
mellan riksföreningarna och förbundet.<br />
– Jag hoppas och förutsätter att vi<br />
kan fortsätta på den inslagna vägen i<br />
en sammanhållen organisation och att<br />
vi kan utveckla verksamheterna och<br />
skapa möjligheter till effektivitetsvinster<br />
till glädje för våra medlemmar.<br />
Roland Svensson sammanfattade<br />
också det gångna året.<br />
– Ett jubileumsår som detta är det<br />
svårt att inte blicka tillbaka, sade han.<br />
Firandet inleddes i mars med jubileumsföreläsningar<br />
för 600 deltagare.<br />
På kvällen samma dag var det jubileumsfesten<br />
i Stockholms stadshus<br />
med drygt 900 gäster.<br />
Det blev också en hearing om den<br />
orala hälsan i olika åldersgrupper och<br />
en extra jubileumsupplaga av <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
som beskrev förbundets<br />
första hundra år.<br />
Tandläkarnas världskongress (fdikongressen)<br />
i Stockholm var en värdig<br />
avslutning på jubileumsfirandet,<br />
tyckte Roland Svensson.<br />
js<br />
Anders Holmlund och Margaretha Lindqvist<br />
lämnade förbundsstyrelsen.<br />
14<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
FÖRBUNDSMÖTE 2008<br />
Ny policy för efterutbildning<br />
Varje tandläkare bör ha en individuell<br />
plan för efterutbildning. Planen bör<br />
dateras upp varje år. Det rekommenderar<br />
Sveriges Tandläkarförbund i sin<br />
nya policy för efterutbildning, som<br />
presenterades vid förbundsmötet den<br />
5 december.<br />
Timantalet kan variera. Det viktiga<br />
är att tandläkare utbildar sig kontinuerligt<br />
och att efterutbildningen har en<br />
bredd som täcker odontologins alla<br />
ämnen samt närliggande områden<br />
Helén Isaksson<br />
får tandhälsopriset<br />
Helén Isaksson,<br />
pedodontist vid<br />
Odontologiska<br />
institutionen i<br />
Jönköping, har<br />
fått 2008 års<br />
pris ur Sveriges<br />
Tandläkarförbunds<br />
fond för<br />
tandhälsobefrämjande<br />
insatser.<br />
Helén Isaksson<br />
forskar om<br />
Helén Isaksson<br />
samband mellan oral hälsa och livsstil<br />
hos barn och ungdomar. Hon studerar<br />
kariesutveckling i förhållande till<br />
kroppsmasseindex (bmi) och kartlägger<br />
tanderosioner. Hon tar också reda<br />
på hur föräldrarnas utbildningsnivå<br />
och inställning till tandvård påverkar<br />
20-åringars orala hälsa.<br />
Projektet är en uppföljning av<br />
samma personer som studerades som<br />
småbarn av Helén Isakssons handledare<br />
Lill-Kari Wendt och som tonåringar<br />
av Anita Alm.<br />
Helén Isaksson får 100 000 kronor<br />
om året i tre år.<br />
js<br />
Förbundet<br />
kräver bättre<br />
grundutbildning<br />
Tandläkarutbildningen bör förstärkas.<br />
Den kliniska färdighetsträningen<br />
måste bli bättre, liksom utbildningen<br />
i oral kirurgi, ortodonti och oral protetik.<br />
som exempelvis informationsteknik,<br />
ledarskap och verksamhetsutveckling.<br />
Det är den enskilde tandläkarens<br />
skyldighet att skaffa sig god efterutbildning<br />
och dokumentera genomförda aktiviteter,<br />
anser förbundet. För anställda<br />
tandläkare, sker det i samråd med huvudmannen<br />
eller arbetsgivaren.<br />
js<br />
läs mer tandlakarforbundet.se<br />
Anders Bolin<br />
fick medalj<br />
Anders Bolin,<br />
tidigare ordförande<br />
i Sveriges<br />
Odontologiska<br />
Lärare, fick Gotthard<br />
Dahlénmedaljen.<br />
– Jag tror inte att<br />
ni hade kunnat<br />
ge den till någon<br />
som uppskattar<br />
den mer, sade<br />
Anders Bolin,<br />
som berättade<br />
Anders Bolin<br />
att han varit med om tre nära döden<br />
upplevelser under sju månaders tid på<br />
sjukhus i samband med sin kamp mot<br />
cancer.<br />
Anders Bolin har varit lektor, specialist<br />
och övertandläkare i röntgen<br />
på Karolinska institutets tandläkarutbildning.<br />
Han har varit ordförande i<br />
Sol, som fram till 2005 hette Sveriges<br />
Tandläkarförbunds lärarförening och<br />
var också Sols representant i Sveriges<br />
Tandläkarförbunds styrelse.<br />
js<br />
Det kräver Sveriges Tandläkarförbund<br />
i sin policy om tandläkarnas<br />
grundutbildning. Tandläkarförbundet<br />
anser också att studenterna tidigt bör<br />
få kontakt med patienter och forskning,<br />
och att kopplingen mellan utbildning<br />
och forskning ska vara stark.<br />
js<br />
läs mer tandlakarforbundet.se<br />
Tandläkarförbundet<br />
under 2008<br />
Inför förbundsmötet beskriver<br />
styrelsen i en lägesrapport vad man<br />
har uträttat mellan januari och<br />
september 2008. I sammandrag ser<br />
den ut så här.<br />
Grundutbildning<br />
Styrelsen har formulerat en policy om grundutbildningen<br />
(se notis här intill).<br />
Efterutbildning<br />
Styrelsen har formulerat en policy om efterutbildning<br />
(se notis här intill).<br />
96 kurser har genomförts i kursnämndernas<br />
regi. 578 personer har deltagit i Kunskapsträdet.<br />
Efterutbildningsrådet har satt igång ett arbete<br />
för att utveckla kurserna.<br />
Vidareutbildning<br />
Styrelsen har fortsatt samtalen med de specialistföreningar<br />
som ännu inte är associerade<br />
medlemmar i förbundet.<br />
Forskning<br />
och forskarutbildning<br />
Förbundet har tagit initiativ till ett samarbete<br />
med Sacos övriga vårdförbund för att stärka<br />
den kliniska forskningen. Samarbetet har<br />
visat sig i olika aktiviteter för att påverka regeringen<br />
inför den forskningspolitiska propositionen.<br />
Förbunden har bland annat uppträtt<br />
i gemensamma seminarier och uppvaktningar<br />
på utbildningsdepartementet.<br />
Tandvårdens personal<br />
Tandläkarförbundet har som tidigare påverkat<br />
Socialstyrelsens så kallade nationella<br />
planeringsstöd som beskriver tillgång och<br />
efterfrågan på personal inom vårdyrkena.<br />
Etik, ansvar<br />
och patientsäkerhet<br />
Förbundets etiska kommitté har traditionsenligt<br />
genomfört en etikdag, den nionde i<br />
ordningen, om så kallade whistleblowers, och<br />
planerat en ny som äger rum den 16 januari<br />
i år.<br />
De som anmälts till hsan har erbjudits stöd<br />
av förbundets expertgrupp. Medlemmarna<br />
i gruppen har, liksom förbundets kollegiala<br />
stödpersoner, fått en utbildningsdag under<br />
året.<br />
Förbundet har på olika sätt påverkat patientsäkerhetsutredningen<br />
och deltagit i en nationell<br />
patientsäkerhetskonferens. Patientsäkerhet<br />
var också ämnet för förbundsmötets<br />
ombudskonferens (referat på sidan 18).<br />
➤<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
15
FÖRBUNDSMÖTE 2008<br />
Vad är årets viktigaste fråga<br />
för dig som tandläkare?<br />
Emily Diep, TT Halland<br />
– Tandvårdsförsäkringen<br />
är den<br />
viktigaste frågan.<br />
Administrationen<br />
tar för mycket<br />
tid från patientbehandlingar.<br />
Åtgärdskoderna<br />
är alldeles för<br />
krångliga och<br />
svåra att förstå. För att kunna utföra<br />
en bra vård bör tandvårdsförsäkringen<br />
vara enklare.<br />
Magnus Steen, TT Skåne<br />
– Att få ett itstöd<br />
som fungerar<br />
är viktigast.<br />
Kan vi inte lösa<br />
it-frågan kan<br />
vi inte jobba<br />
som tandläkare.<br />
Det är en arbetsmiljöfråga.<br />
Folktandvårdens<br />
medarbetare i Skåne går på knäna. Vi<br />
har haft väldigt stora problem. Man<br />
får till exempel springa runt med bärbara<br />
datorer mellan undersökningar<br />
och rensningar för att ta röntgenbilder.<br />
Peter Hall, TT Värmland<br />
– De viktigaste<br />
frågorna är att<br />
Försäkringskassan<br />
får ordning<br />
på den nya försäkringen<br />
och itstödet,<br />
samt att vi<br />
i Värmland får en<br />
datorjournal värd<br />
namnet. Årets<br />
tema på förbundsmötet, patientsäkerheten,<br />
är också mycket viktig.<br />
Eva Forsberg, TT Mellersta Norrland<br />
– Att bli vän med<br />
tandvårdsförsäkringen<br />
känns viktigast.<br />
Jag jobbar<br />
på fängelse. Det<br />
innebär att jag<br />
måste använda<br />
Försäkringskassans<br />
portal, och<br />
det har varit ett<br />
elände att komma in.<br />
FS får disponera<br />
högre belopp ur stödfonden<br />
Förbundsstyrelsen får disponera ett<br />
högre belopp ur stödfonden än hittills.<br />
Antalet revisorer minskas från<br />
fyra till tre, varav en ska vara auktoriserad.<br />
Det beslutade förbundsmötet,<br />
som därmed antog fs:s båda propositioner.<br />
Enligt ett tidigare beslut vid förbundsmötet<br />
har fs rätt att disponera<br />
tio basbelopp, cirka 410 000 kronor,<br />
ur stödfonden för att täcka kostnader<br />
för aktiviteter som inte är inräknade<br />
i budgeten. fs ansåg att beloppet var<br />
för lågt, något som förbundsmötets<br />
ombud också ansåg och sade ja till<br />
höjningen till 15 basbelopp, vilket motsvarar<br />
610 000 kronor. Detta kommer<br />
också att innebära större flexibilitet<br />
Nya privattandläkare i styrelsen<br />
Per Olof Johansson, Växjö, och Mikael<br />
Jansson, Västerås har valts till<br />
ordinarie ledamot respektive suppleant<br />
på Privattandläkarnas fasta<br />
mandat i förbundsstyrelsen.<br />
Här är nya förbundsstyrelsen:<br />
Roland Svensson, ordförande<br />
Gunilla Klingberg, vice ordförande<br />
Louise Ericson, ledamot och ordförande<br />
i efterutbildningsrådet<br />
Per Olof Johansson, Privattandläkarna<br />
Anders Wikander, Privattandläkarna<br />
Kenth Nilsson, Tjänstetandläkarna<br />
Benny Enbuske, Tjänstetandläkarna<br />
när olika projekt diskuteras i fs.<br />
Förbundsmötet 2001 beslöt att antalet<br />
revisorer skulle öka från tre till fyra<br />
personer. Tre av dessa skulle väljas på<br />
tre år, den fjärde skulle vara auktoriserad<br />
och tillsammans med en suppleant<br />
väljas vid varje förbundsmöte.<br />
Förbundsstyrelsen föreslog nu i en<br />
proposition att man ska återgå till tre<br />
revisorer, varav en ska vara auktoriserad.<br />
Att minska antalet revisorer är<br />
gynnsamt ur både kostnads- och effektivitetsskäl<br />
och bör inte påverka<br />
kvaliteten i granskningen av förbundets<br />
verksamhet. Förbundsmötet sade<br />
ja till förändringen.<br />
mk<br />
Valde förbundsmötet före guldklockan<br />
Nils Andersson, tjänstetandläkare i<br />
Jönköping, valde förbundsmötet före<br />
guldklockan.<br />
Det visade sig att utdelningen av gåvor<br />
till dem som har jobbat 25 år inom<br />
landstinget i Jönköpings län inträffade<br />
samma dag som förbundsmötet.<br />
– Jag förutsätter att jag får min 25-<br />
årsgåva ändå, säger han.<br />
Numera kan man välja mellan guldklocka<br />
och en rad andra presenter efter<br />
25 års tjänst. Nils Andersson väljer<br />
ett presentkort på en resa och tror att<br />
resan går till en europeisk huvudstad<br />
till våren.<br />
js<br />
Nils Andersson, snart på resa.<br />
Claes-Göran Emilson, Sveriges odontologiska<br />
lärare<br />
Victoria Fröjd, Studerandeföreningen<br />
Suppleanter:<br />
Mikael Jansson, Privattandläkarna<br />
Christina Ternebrink, Privattandläkarna<br />
Hans Göransson, Tjänstetandläkarna<br />
Birgitta Jälevik, Tjänstetandläkarna<br />
Per Tidehag, Sveriges odontologiska<br />
lärare<br />
Margaretha Lindqvist, Privattandläkarna<br />
valdes till ledamot i valberedningen.<br />
16<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
FÖRBUNDSMÖTE 2008<br />
Verksamheten och budgeten godkändes<br />
Målet för Tandläkarförbundets<br />
verksamhet <strong>2009</strong> spikades redan<br />
vid förbundsmötet för två år sedan.<br />
Då beslutade man vad styrelsen<br />
skulle uträtta under hela sin treåriga<br />
mandatperiod.<br />
För <strong>2009</strong> har en punkt tillkommit under<br />
rubriken Material, produkter och<br />
metoder: uppdraget att bevaka Socialstyrelsens<br />
arbete med nationella riktlinjer<br />
och kvalitetsindikatorer. Den<br />
enda förändringen godkändes.<br />
Riksföreningarnas sammanlagda<br />
avgift till Tandläkarförbundet blir 12<br />
miljoner under <strong>2009</strong>, oförändrad sedan<br />
2004. Av intäkterna kommer 40<br />
procent från medlemsavgifter och 60<br />
procent från, till största delen, Tand-<br />
Voteringsanläggningen testades men<br />
behövde aldrig användas.<br />
Studenter kan<br />
få kamrathjälp<br />
Kamrathjälpens ordförande Anders<br />
Mohlin rapporterade för förbundsmötet<br />
att man delat ut 984 000<br />
kronor till 36 personer under 2007<br />
och lika mycket till 51 personer fram<br />
till i början av december 2008.<br />
De som får hjälp är tandläkare eller<br />
tandläkares familj som »oförskyllt<br />
hamnat i ekonomiskt trångmål«. Det<br />
kan handla om tillfälliga försörjningsproblem<br />
vid exempelvis sjukdom eller<br />
arbetslöshet. Hjälpen ska ta vid<br />
där samhällets insatser inte räcker<br />
till, vara långsiktig och hanteras på ett<br />
obyråkratiskt sätt.<br />
Nu ska även tandläkarstudenter<br />
kunna söka stöd hos Kamrathjälpen (se<br />
artikel på sidan 30) och därför krävdes<br />
en konsekvensändring i förbundets<br />
föreskrifter för Kamrathjälpen. Den<br />
godkändes av förbundsmötet.<br />
cm<br />
läkartidningens annonser.<br />
Styrelsen räknar med ett nollresultat<br />
nästa år.<br />
Det som hade åstadkommits under<br />
förra året fram till förbundsmötet<br />
godkändes. (Se också under rubriken<br />
Tandläkarförbundet under 2008 här<br />
intill.)<br />
Verksamhetsberättelsen och den<br />
ekonomiska redovisningen för 2007<br />
godkändes också av förbundsmötet.<br />
Av den ekonomiska årsredovisningen<br />
framgår att förbundets medlemsantal<br />
sjönk med 66 mellan åren 2006<br />
och 2007. De aktiva hade blivit 434<br />
färre medan studenter och pensionärer<br />
ökade med 200.<br />
cm<br />
Ny vice ordförande<br />
i förbundet<br />
Gunilla Klingberg, specialist i pedodonti,<br />
är vald till ny vice ordförande<br />
i Sveriges Tandläkarförbund.<br />
Valet var ett fyllnadsval eftersom Anders<br />
Holmlund avgick då ett år återstod<br />
av mandatperioden.<br />
Gunilla Klingberg är docent, verksam<br />
vid Mun-H-Center i Göteborg.<br />
Gunilla Klingberg blev tandläkare i<br />
Göteborg 1985 och tio år senare disputerade<br />
hon på en avhandling med<br />
titeln »Dental fear and behavior management<br />
problems in children: a study<br />
of measurement, prevalence, concomitant<br />
factors, and clinical effects«.<br />
Samma år blev hon specialist.<br />
Gunilla Klingberg är ordförande i<br />
förbundets etiska kommitté.<br />
cm<br />
Pedodontisten Gunilla Klingberg är ny<br />
vice förbundsordförande.<br />
Tandläkarförbundet<br />
under 2008<br />
Odontologisk kvalitet<br />
Förbundets skriftserie Kunskap & Kvalitet har<br />
fått en ny publikation, denna gång om avvikelsehantering.<br />
Oral hälsa<br />
Förbundet har arrangerat en hearing om oral<br />
hälsa. En sammanfattning av föreläsarnas<br />
presentationer har sänts till alla medlemmar.<br />
Tobaksprevention är ett nytt område som<br />
engagerar Tandläkarförbundet. Detta har<br />
resulterat i en policy på området. En skrift i<br />
serien Kunskap & Kvalitet planeras. Förbundet<br />
har också deltagit i ett tobakssymposium<br />
arrangerat av Läkaresällskapet.<br />
»Tandläkare mot godis och läsk« har fortsatt<br />
under året, bland annat har förbundet<br />
deltagit i debatter och seminarier om barns<br />
hälsa. En kartläggning av sötade mellanmål i<br />
förskolan har genomförts och en ny stor nationell<br />
konferens om barn, kost och hälsa har<br />
planerats. Den äger rum den 4 februari i år.<br />
Deltagande i andra<br />
organisationer<br />
Tandläkarförbundet har stått som värd för<br />
den stora internationella fdi-konferensen i<br />
Stockholm.<br />
Tandläkarförbundet är genom sin ordförande<br />
Roland Svensson fortsatt aktivt i den europeiska<br />
tandläkarorganisationen ced. Roland<br />
Svensson har bland annat deltagit i en rundabordskonferens<br />
om gränsöverskridande vård<br />
i Europa.<br />
Förbundet deltar regelbundet i Sacos aktiviteter<br />
för ordförande och kanslichefer.<br />
Förbundet 100 år<br />
Tandläkarförbundet har firat sitt 100-årsjubileum<br />
med en hearing om oral hälsa (se<br />
ovan), jubileumsföreläsningar på Grand Hotel<br />
i Stockholm och fest i Stockholms stadshus.<br />
Förbundet har låtit producera skriften »De<br />
första hundra åren« om organisationens<br />
historia. Den har sänts till alla medlemmar<br />
som bilaga i <strong>Tandläkartidningen</strong>.<br />
Stöd till medlemmar<br />
Kamrathjälpen har fortsatt att ge ekonomiskt<br />
stöd till tandläkare. En ny broschyr om verksamheten<br />
har gått ut till alla medlemmar.<br />
De 14 kollegastödjarna har också varit aktiva<br />
under året.<br />
Remissvar<br />
Förbundet har besvarat 17 remisser, de flesta<br />
till socialdepartementet och utbildningsdepartementet.<br />
Där har förbundet uttryckt sin<br />
uppfattning om allt från forskningsfinansiering<br />
och läkemedelsfrågor till vårdutbildningar<br />
och patientsäkerhet.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
17
FÖRBUNDSMÖTE 2008<br />
Bättre<br />
patientsäkerhet 2010<br />
Flera grupper av ombud diskuterade patientsäkerhet. Grupp två bestod av Katarina<br />
Lindhe, Ingrid Frankman, Carina Bergman, Claes Henriksson, Ingela Waller, Gull-Britt<br />
Fogelberg, Nils Andersson, Philip Mundt och Peter Hall.<br />
– Allt för många patienter skadas<br />
i vården. Därför är det nödvändigt<br />
att förbättra säkerheten, sade Per-<br />
Anders Sunesson, huvudsekreterare<br />
i patientsäkerhetsutredningen.<br />
Vid ombudskonferensen, som låg i<br />
anslutning till förbundsmötet, tog<br />
han upp några viktiga förslag.<br />
De beräkningar som gjorts visar att<br />
vårdskadorna i Sverige inom hälsooch<br />
sjukvården leder till cirka 630 000<br />
onödiga sjukdagar. Med tanke på<br />
att varje vårddygn inom den slutna<br />
sjukvården kostar 9 000 kronor handlar<br />
det om mycket stora belopp.<br />
– Historiskt sett har vårdgivarna visat<br />
ett dåligt engagemang när det gäller<br />
att förbättra patientsäkerheten, men<br />
under de senaste åren har man börjat<br />
ta itu med frågorna på allvar, sade Per-<br />
Anders Sunesson, som förklarade att<br />
allt för få avvikelser rapporteras in från<br />
vården. Förslaget i utredningen att ändra<br />
lex Maria-systemet är en väg att öka<br />
avvikelserapporteringen; de avvikelser<br />
som rapporteras in till Socialstyrelsen<br />
inom sju dygn ska inte föras vidare till<br />
hsan såvida det inte handlar om mycket<br />
allvarliga tillbud eller skador.<br />
Han betonade att säkerhetsarbetet<br />
inte handlar om att tänka i nya banor;<br />
i stället handlar det om att arbeta med<br />
redan kända risker.<br />
Enligt Per-Anders Sunesson måste<br />
ribban för att återkalla legitimationen<br />
sänkas.<br />
– Det finns tyvärr individer som begått<br />
ett flertal allvarliga misstag i sin<br />
yrkesutövning. I dag kan dessa personer<br />
få flera disciplinpåföljder i hsan<br />
utan att det leder till skärpt tillsyn. I<br />
utredningen föreslår vi därför att tillsynen<br />
ska skärpas.<br />
Kritik mot EU-regler<br />
Ytterligare ett sätt att höja patientsäkerheten<br />
är enligt Per-Anders Sunesson<br />
att slå fast i en ny lagtext att det är<br />
vårdgivarens skyldighet att säkerställa<br />
en hög säkerhet. Vårdgivaren ska vara<br />
skyldig att göra en analys av de tillbud<br />
som inträffar och ha en skyldighet att<br />
åtgärda bristerna.<br />
Hittills har begreppet verksamhetschef<br />
inte funnits inom tandvården,<br />
men utredningen vill ändra på detta.<br />
– Tandvården har inte ansetts vara<br />
så komplicerad att det skulle behövas,<br />
men utredningen har fått propåer<br />
från många håll om att det bör finnas<br />
krav på verksamhetschefer inom<br />
tandvården. Därför föreslår vi det.<br />
Vid ombudskonferensen arbetade<br />
ombuden i olika grupper med att diskutera<br />
patientsäkerhet utifrån egna<br />
erfarenheter. Det framkom bland annat<br />
att kunskapsbrist i teamet kan leda<br />
till risker för tillbud, likaså problemen<br />
med att delegera uppgifter till medarbetare<br />
med kompetens. De eu-regler<br />
som per automatik leder till att tandläkare<br />
med utbildning i andra eu-länder<br />
får arbeta i Sverige kan få som följd att<br />
patienternas säkerhet äventyras.<br />
Enligt Per-Anders Sunesson går det<br />
inte att hindra dessa tandläkare att arbeta<br />
i Sverige eftersom vi är bundna<br />
till de eu-direktiv som finns. Socialstyrelsen<br />
kan inte göra en prövning<br />
av dem som ansöker om svensk legitimation;<br />
har de tandläkarutbildning i<br />
ett annat eu-land har Socialstyrelsen<br />
bara att utfärda svensk legitimation.<br />
Han förklarade att det ändå finns förbättringar<br />
att göra för att höja kompetensen<br />
hos dessa tandläkare, men<br />
detta är vårdgivarens ansvar, det vill<br />
säga ägaren till en privatpraktik eller<br />
den politiska nämnden inom offentlig<br />
tandvård. Det kan exempelvis handla<br />
om att se till så att tandläkaren i fråga<br />
får bättre språkkunskaper.<br />
I gruppredovisningen framkom också<br />
att det finns tandläkare som upplever<br />
att hsan endast letar syndabockar.<br />
Även om ingen disciplinpåföljd delas<br />
ut för det tandläkaren anmälts för leder<br />
ofta granskningen av journalen till<br />
kritik. Fler tandläkare än vad som är<br />
fallet – i dag är det två – borde sitta i<br />
hsan:s nämnd.<br />
Patientsäkerhetsutredningen skickas<br />
ut på remiss under våren. Till hösten<br />
kommer regeringen att lägga fram<br />
sin proposition, och senast 1 juni 2010<br />
ska förändringarna träda i kraft.<br />
Mats Karlsson<br />
Text från förbundsmötet:<br />
Mats Karlsson (MK)<br />
Christina Mörk, (cm)<br />
Janet Suslick (JS), enkät<br />
Foto: urban orzolek<br />
18<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
ANSVARSÄRENDEN<br />
Tvång inte acceptabelt<br />
trots kaotisk situation<br />
SAMMANFATTAT Den årliga undersökningen av patienten, som har<br />
Aspergers syndrom, slutade i kaos. Patienten vägrade att öppna munnen,<br />
men enligt pappan bände tandläkaren då upp sonens mun och skrek<br />
»Ligg still pojkjävel!«. Sonen gjorde motstånd och undersökningen fick<br />
avbrytas. Tandläkaren förnekar att han svurit, men konstaterar att situationen<br />
var mycket kaotisk. Han anser att pappan borde ha informerat<br />
honom om att sonen var extra orolig inför besöket. Han hade då i stället<br />
kunnat skicka en remiss till specialist.<br />
HSAN kritiserar tandläkaren för tvångsinslaget, men ger ingen disciplinpåföljd.<br />
Patienten, född 1998, hade besökt<br />
den anmälde tandläkaren under flera<br />
år. Det hade varit fråga om kliniska<br />
undersökningar och förebyggande<br />
åtgärder. Eftersom patienten lider<br />
av Aspergers syndrom och adhd och<br />
ofta är mycket känslig för beröring,<br />
hade föräldrarna i samråd med tandläkaren<br />
avvaktat med mer omfattande<br />
åtgärder som röntgenundersökningar<br />
och fissurförseglingar.<br />
Enligt pappan ville sonen först inte<br />
öppna munnen, men efter övertalning<br />
från honom kunde tandläkaren<br />
börja undersöka tänderna med spegel.<br />
Patienten fick dock kväljningar<br />
och vägrade sedan att öppna munnen.<br />
Tandläkaren ska då ha sagt att han<br />
ämnade skicka en remiss till specialist.<br />
I nästa ögonblick grabbade enligt<br />
pappan tandläkaren tag i sonens arm<br />
och »slängde ned honom i tandläkarstolen«.<br />
Han bände upp sonens mun<br />
med våld och skrek: »Ligg still pojkjävel!«<br />
Sonen skrek att han höll på att<br />
spy, varpå tandläkaren, enligt pappan,<br />
skrek: »Det bryr jag mig inte om, vi är<br />
vuxna och mycket starkare än du.«<br />
Den anmälde tandläkaren hävdar<br />
➤<br />
få färger • oändliga möjligheter<br />
Ceram·X är en nanokomposit<br />
som erbjuder hög estetik med<br />
minimalt antal färger och finns<br />
i två system för olika behov.<br />
Ceram·X mono<br />
● för universalt bruk<br />
● 7 färger som täcker<br />
hela VITA-skalan<br />
Ceram·X duo<br />
● för högre estetik<br />
● 7 färger (4 dentin- och 3 emaljfärger)<br />
som täcker hela VITA-skalan<br />
DENTSPLY DeTrey | Box 2024 | SE-128 21 Skarpnäck | Tel 08 685 65 05 | www.dentsply.de<br />
Ceram_174x120mm.indd 1<br />
1/5/07 5:10:46 PM<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 19
ANSVARSÄRENDEN<br />
➤ att han inte har handlat felaktigt.<br />
I sitt yttrande skriver han att patienten<br />
var mycket orolig redan då<br />
han kom till kliniken. Han skrek flera<br />
gånger: »Jag ska döda dig, döda dig!«<br />
Han slog omkring sig. Efter lirkande<br />
och skojande från pappans och tandläkarens<br />
sida satte sig sonen i stolen,<br />
men undersökningen måste avbrytas<br />
på grund av sonens oro. Tandläkaren<br />
förklarade för pappan att han ämnade<br />
skicka en remiss till specialist.<br />
»Då rusar nn plötsligt mot mig, börjar<br />
sparka och fäktar med armar och ben<br />
och skriker samtidigt att han ska döda<br />
mig. Jag hinner med nöd och näppe<br />
kasta mig undan.«<br />
Tandläkaren skriver att han i detta<br />
skede lyfte ner patienten i stolen. Pappan<br />
tog tag i sonens ben, en uppgift<br />
som pappan förnekar. Enligt tandläkaren<br />
skrek patienten att han skulle döda<br />
honom. Tandläkaren hann endast göra<br />
en hastig inspektion av munnen innan<br />
patienten rusade ut ur rummet.<br />
»Jag blev naturligtvis upprörd av allt<br />
detta, höjde säkert rösten, men känner<br />
inte igen att jag svurit åt honom. Allt<br />
var som taget ur en Lars Norén-pjäs«,<br />
skriver tandläkaren, som påpekar att<br />
patienten inte är rädd för tandläkare;<br />
»han hade bara bestämt sig för att han<br />
inte ville«.<br />
Enligt tandläkaren borde föräldrarna<br />
ha kontaktat honom och meddelat<br />
att sonen var mycket orolig; han hade<br />
då omgående kunnat skicka en remiss<br />
till specialist.<br />
hsan påpekar att man endast prövar<br />
frågor som rör bemötande om det<br />
har direkt betydelse för patientsäkerheten;<br />
detta fall är inte ett sådant.<br />
Man konstaterar att tidigare undersökningar<br />
av patienten gått bra.<br />
Vid det aktuella besöket var patienten<br />
uppenbarligen mycket orolig. Remiss<br />
till pedodontist diskuterades, men det<br />
är enligt hsan oklart varför tandläkaren<br />
fortsatte sitt försök att undersöka<br />
patienten. »För att erhålla ett godtagbart<br />
underlag för en remiss till specialist<br />
krävs dock en klinisk inspektion<br />
av munhålan, speciellt i ett fall som<br />
detta då röntgenunderlag inte har varit<br />
möjligt att erhålla. Detta innebär<br />
emellertid inte att en tandläkare med<br />
tvång ska tvinga ett barn att delta i undersökning.«<br />
hsan kritiserar tandläkaren för<br />
detta tvångsinslag, men friar honom<br />
i övrigt.<br />
Mats Karlsson<br />
KOMMENTAR<br />
Det aktuella fallet handlar om en<br />
barnpatient med funktionshinder<br />
som undersökts mot sin vilja. Tandläkaren,<br />
patienten och patientens<br />
föräldrar hade sedan tidigare en god<br />
kontakt i behandlingssituationen och<br />
en överenskommelse när det gällde<br />
patientens tandvård. Vid det aktuella<br />
undersökningstillfället inträffade någonting<br />
som inte var förväntat och<br />
som gjorde att tandläkaren tvingade<br />
patienten att öppna munnen för att<br />
kunna genomföra undersökningen,<br />
vilket är anledningen till att pappan<br />
anmälde tandläkaren till hsan.<br />
Det aktuella fallet berör ett etiskt dilemma<br />
som uppkommer då en konflikt<br />
uppstår i en vårdsituation. En patient<br />
som inte kan medverka till undersökning<br />
och reagerar med aggressivitet<br />
och en tandläkare som ska genomföra<br />
en undersökning för att kunna ställa<br />
diagnos och bedöma patientens vårdbehov.<br />
I en sådan situation behövs en<br />
strategi för konfliktlösning.<br />
hälsovinsten måste överväga<br />
Det är viktigt att träna sig i och skapa<br />
rutiner för att känna igen och hantera<br />
sådana situationer.<br />
En grundregel är att hälsovinsten<br />
vid varje behandling ska väga tyngre<br />
än risken för skada. I detta fall har<br />
patienten på grund av sitt funktionshinder<br />
bristande autonomi och tandläkaren<br />
måste vara säker på vilka<br />
önskemål föräldern som företräder<br />
barnet har och sedan skapa förutsättningar<br />
för att behandlingen kan göras<br />
utan att barnets integritet kränks.<br />
Jag delar uppfattningen om att ett<br />
samråd mellan pappan och tandläkaren<br />
före besöket om hur undersökningen<br />
skulle läggas upp hade varit<br />
nödvändigt för att den uppkomna situationen<br />
skulle ha kunnat undvikas.<br />
Målet med ett förberedande samtal är<br />
en lugn och positivt inställd förälder<br />
som kommer med sitt barn till kliniken.<br />
specialistvården bör utnyttjas<br />
I den beskrivna situationen gör jag<br />
följande reflektion: Vad blir vinsten<br />
i detta fall att genomföra undersökningen<br />
mot pojkens vilja? På kort sikt<br />
ger det ett underlag för remiss till pedodontist,<br />
men kan på lång sikt rasera<br />
det förtroende som byggts upp mellan<br />
behandlaren, patienten och föräldern<br />
under flera år. I detta fall är remissanledningen<br />
tydlig; patienten kan på<br />
grund av sitt funktionshinder inte<br />
medverka till undersökning. Patienten<br />
är i tioårsåldern och en grundlig<br />
undersökning är motiverad eftersom<br />
patienter med funktionshinder har en<br />
ökad risk för problem från munhålan<br />
och prioriteras därför inom tandvården.<br />
Helhetssyn och en bedömning av<br />
det långsiktiga behandlingsresultatet<br />
för patienten blir vägledande och här<br />
ska specialisttandvårdens specifika<br />
barnkompetens och resurser utnyttjas.<br />
Margaret Grindefjord<br />
Övertandläkare i pedodonti, Stockholm<br />
Ledamot i Tandläkarförbundets expertgrupp<br />
Aspergers syndrom<br />
Aspergers syndrom är en autismspektrumstörning<br />
och ingår i samma grupp<br />
av neuropsykiatriska funktionshinder<br />
som autism. Barn med Aspergers<br />
syndrom har sällan begåvningshandikapp<br />
utan är snarare normal- eller<br />
överbegåvade. Syndromet kännetecknas<br />
av uttalade svårigheter med<br />
socialt samspel, kommunikativ variabilitet<br />
och flexibilitet. Förändringar<br />
i den dagliga rutinen kan framkalla<br />
paniksituationer och aggressivitet.<br />
Pedagogik med hög grad av struktur<br />
och kontinuitet har visat sig ha<br />
en god effekt på autistiska individer.<br />
Det är vanligt att barn med autism får<br />
sitt huvudsakliga omhändertagande i<br />
allmäntandvården och att kontakt tas<br />
med specialist i pedodonti vid behov.<br />
I tonåren kan ofta problem uppstå då<br />
många av dessa barn försämras med<br />
oro, självdestruktivitet och förlust av<br />
inlärda kunskaper.<br />
Det bästa för föräldrar och barn<br />
med funktionshinder kan vara ett<br />
nära samarbete med pedodontist så<br />
att vården kan ges i barnets invanda<br />
miljö men med stöd av pedodontist.<br />
Klinikkonsultation av pedodontist i<br />
allmäntandvården kan vara ett bra<br />
exempel.<br />
Margaret Grindefjord<br />
Ditt nya jobb kan finnas på<br />
www.tandlakartidningen.se<br />
20<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
HÄR FINNS<br />
RISK FÖR<br />
SYRASKADOR<br />
HJÄLPER TILL<br />
ATT MOTVERKA<br />
SYRASKADOR<br />
Syraskador på tänderna är ett växande problem. Det beror<br />
vanligtvis på drycker med lågt pH-värde – t.ex. läsk och<br />
juice – som kan störa balansen i din mun. Under dagen kan<br />
ett helt vanligt glas vatten motverka syraangrepp. Ja, det<br />
stämmer faktiskt – vi rekommenderar vatten mot syraskador!<br />
Det neutraliserar nämligen syran i munnen och så är<br />
det lätt att använda under dagen. Morgon och kväll har vi<br />
ännu en rekommendation: Den heter zendium Syraförsvar<br />
och innehåller, skyddande proteiner, som hjälper till att<br />
motverka syraskador.<br />
S TÄRKER MUNNENS EGET FÖRSVAR<br />
Sveriges Tandhygienistförening stöder<br />
användning av zendium uortandkräm.<br />
B B D O
Från storm<br />
till kuling<br />
Tandvårdsstödets<br />
regelverk irriterar<br />
Det är sex månader sedan<br />
det nya tandvårdsstödet<br />
trädde i kraft, men<br />
fortfarande finns en del<br />
problem med IT-stödet<br />
och den elektroniska kommunikationen<br />
med Försäkringskassan.<br />
De kontakter<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> haft<br />
visar också att vårdgivarna<br />
upplever regelverket som<br />
alltför krångligt.<br />
Text: Mats Karlsson Foto: Lasse Mellquist<br />
Vid folktandvården i Sörmland är de<br />
största svårigheterna överståndna,<br />
men det finns enligt utvecklingschef<br />
Christer Stenvinkel en hel del problem<br />
kvar, vilket tar extra tid och resurser<br />
från patientarbetet.<br />
– Vi har fortfarande struligheter<br />
i vårt system. Ibland fallerar datakommunikationen<br />
med Försäkringskassan,<br />
vilket leder till ekonomiska<br />
fel. Särskilt hanteringen av tandvårdschecken<br />
ställer tidvis till med<br />
bekymmer, säger han.<br />
När det gäller tolkningen av regelverket<br />
kan man hantera de vanligaste<br />
behandlingarna ganska bra nu; däremot<br />
uppstår fortfarande tolkningsproblem<br />
vid mer ovanliga behandlingar,<br />
vilket tar tid att reda ut.<br />
– Det finns förbättringspotential på<br />
alla områden, säger han.<br />
I Västernorrland har enligt tandvårdsdirektör<br />
Bo-Göran Danielsson<br />
medarbetarna »börjat förstå grundstrukturen«<br />
i det nya tandvårdsstödet.<br />
En del smärre justeringar i T4 fick göras<br />
den första tiden, men därefter har<br />
it-stödet fungerat relativt bra.<br />
– Däremot har det varit och är problem<br />
med Försäkringskassans it-system.<br />
Det tar lång tid att rätta till felaktigheterna<br />
och en del kommer inte att<br />
rättas till förrän senare i år.<br />
Bo-Göran Danielsson berättar att<br />
tolkningen av regelverket är det mest<br />
problematiska för närvarande. Reglerna<br />
är inte helt tydliga och det är<br />
svårt att få svar från kassan eller andra<br />
ansvariga personer om hur exempelvis<br />
behandlingarna ska debiteras. Oklarheterna<br />
gäller främst vid tolkningen av<br />
kron- och broterapier i premolar- och<br />
molarområdet.<br />
I Jämtland har regelverket kring<br />
stödet lett till att tiden för administration<br />
har ökat på klinikerna. it-kommunikationen<br />
med Försäkringskassan<br />
fungerar inte tillfredsställande.<br />
– Exempelvis får inte patienterna<br />
rätta karensuppgifter eller så tar det<br />
för lång tid att få fram uppgifterna.<br />
Kontentan blir att vi har svårt att ge<br />
patienterna rätt uppgifter, säger verksamhetsområdeschef<br />
Kristin Gahnström<br />
Jonsson, och förklarar att hon<br />
hade förväntat sig att it-stödet och<br />
den elektroniska kommunikationen<br />
med Försäkringskassan skulle ha förberetts<br />
bättre innan stödet infördes.<br />
Kostsam reform<br />
Raimo Pälvärinne, ordförande i Sveriges<br />
folktandvårdsförening, konstaterar<br />
att läget har blivit bättre. Fortfarande<br />
finns problem med mycket<br />
manuell hantering av olika fel hos<br />
Försäkringskassan.<br />
Hittills har reformen blivit kostsam<br />
för landets folktandvårdsorganisationer.<br />
22<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
Raija Hynynen<br />
Svensson<br />
– Vi<br />
beräknar att<br />
extrakostnaderna<br />
för it-införandet, utbildningen<br />
och minskad produktion under<br />
perioden juli till september ligger<br />
på cirka 100 miljoner kronor, säger<br />
han och tillägger att han kommer att<br />
ta upp frågan om hur man ska agera<br />
vid ett möte hos Sveriges Kommuner<br />
och Landsting.<br />
– Det blir sedan deras sak att avgöra<br />
hur de ska gå vidare.<br />
I <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
nummer 9<br />
2008 berättade den<br />
Praktikertjänstanställda<br />
tandläkaren<br />
Raija Hynynen<br />
Svensson i Lidköping<br />
att bristerna<br />
i den elektroniska<br />
kommunikationen<br />
med Försäkringskassan<br />
och svårigheterna<br />
att få kontakt med kompetent<br />
personal på kassan, var mycket påfrestande.<br />
Stundtals upplevde hon och flera kolleger<br />
situationen som kaotisk. Då hade<br />
tandvårdsstödet varit i drift i drygt<br />
en månad. När <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
kontaktar henne fyra månader senare<br />
fungerar den elektroniska kommunikationen<br />
med Försäkringskassan för<br />
det mesta bra, men vid de mer komplicerade<br />
behandlingarna vållar ofta<br />
regelverket huvudbry.<br />
– Det är inte självklart vad som ingår<br />
eller inte ingår i stödet, och eftersom<br />
Försäkringskassan inte kan göra förhandsprövningar<br />
utan endast efterkontroll<br />
finns det risk för att jag som<br />
tandläkare tvingas betala för behand-<br />
lingar som inte visar sig vara<br />
ersättningsberättigade, säger<br />
hon och tillägger att stressnivån<br />
för hennes del är betydligt högre<br />
än den var före sommaren.<br />
Tidigare var hon ledig en dag i veckan,<br />
men nu kräver administrationen<br />
så mycket merarbete att hon tvingas<br />
arbeta också denna dag. Hon och hennes<br />
man har 3 000 patienter.<br />
– Visserligen kommer vi mer och<br />
mer in i rutinerna, men det är helt<br />
klart att regelverket är alltför komplicerat,<br />
säger hon.<br />
Christina Törnvall är privattandläkare<br />
i Nacka utanför Stockholm. Hon<br />
hade hoppats att det nya tandvårdsstödet<br />
skulle leda till att hon kunde<br />
ägna mer tid åt patienterna och mindre<br />
åt administration; så har det inte<br />
blivit.<br />
– Jag ägnar mer tid än någonsin<br />
åt administration. Reformen kräver<br />
också att it-stödet uppdateras kontinuerligt<br />
och att jag håller mig ajour<br />
med förändringarna i regelverket.<br />
Administrationstiden har ökat med<br />
60 procent.<br />
Hon förklarar att förhandsprövningssystemet<br />
visserligen var tungt att ➤<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 23
»Jag ägnar mer tid än någonsin åt administration.«<br />
PLATSANNONSER<br />
➤ administrera, men det gav åtminstone och det tar nog uppemot ett år att få<br />
besked E-post: om platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
vad som var ersättningsberättigad<br />
vård innan behandlingen stödet.<br />
allt att fungera i det nya tandvårds-<br />
genomfördes.<br />
– Eftersom reglerna i vissa fall är<br />
svåra att tolka finns risken för återkrav.<br />
Hittills har jag klarat mig, men<br />
fått flera efterkontroller på enkla åtgärder:<br />
Sådana kontroller är onödiga<br />
och tar administrativ tid från både<br />
mig och kassan, säger hon.<br />
Medlemmar hör dagligen av sig till<br />
Privattandläkarna med frågor kring<br />
tandvårdsreformen, berättar pressekreterare<br />
Dan Nilsson.<br />
– Medlemmarna har framför allt<br />
frågor kring regelverket och konstruktiva<br />
förslag på hur detta kan utvecklas,<br />
säger han och förklarar att man<br />
bygger upp kontakter med Försäkringskassan,<br />
socialdepartementet och<br />
Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket<br />
på både kort och lång sikt. Man<br />
har också anställt styrelseledamoten<br />
Anders Wikander<br />
som odontologisk<br />
konsult för stöd på<br />
kontoret och för<br />
medlemmarna.<br />
– Det tog två år<br />
att genomföra tandvårdsutredningen,<br />
ett år att förbereda<br />
tandvårdsreformen,<br />
Per Rehnberg<br />
foto: Peter JÖNSSoN<br />
snabba åtgäRdeR<br />
Per Rehnberg, affärsområdeschef för<br />
tandvård, hoppas på snabbare förändringar<br />
i stödet nu när Tandvårds- och<br />
Läkemedelsförmånsverket, tlv, är<br />
operativt.<br />
Han påpekar att tandläkarna inom<br />
Praktikertjänst är för det nya tandvårdsstödet.<br />
Det han och de anställda<br />
vill se är ett förenklat och förtydligat<br />
regelverk, bland annat att antalet diagnoser<br />
minskas drastiskt. Administrationen<br />
bör också minskas genom<br />
att onödig pappershantering tas bort.<br />
it-stödet måste förbättras radikalt<br />
och kommunikationen mellan myndigheter<br />
och tandvård bli bättre, säger<br />
han.<br />
Den internundersökning som Praktikertjänst<br />
genomfört på sina mottagningar<br />
visar att den administrativa<br />
tiden har ökat med fem till tio minuter<br />
per timme. Variationen beror främst<br />
på vilka behandlingar som utförs;<br />
större svårighetsgrad leder till mer<br />
administrativ tid.<br />
Per Rehnberg berättar att Praktikertjänst<br />
investerat cirka 30 miljoner<br />
kronor i internutbildning kring tandvårdsstödet.<br />
Stilleståndskostnaderna<br />
för mottagningarna är inte inräknade.<br />
– I stort sett har alla anställda gått<br />
på utbildning i mer än tre dagar före<br />
eller i samband med att stödet infördes.<br />
Det gör att jag vågar säga att alla<br />
är väl pålästa. Trots det finns det fortfarande<br />
stor osäkerhet kring tolkningen<br />
av regelverket, säger han.<br />
Hur upplever då Försäkringskassan<br />
situationen?<br />
Enligt projektledare Roger Pettersson<br />
»rullar det mesta på«. Kassan har<br />
cirka 200 000 patientbesök i veckan<br />
och omkring 750 000 patientförfrågningar.<br />
Antalet samtal till Försäkringskassans<br />
kundservice har minskat.<br />
– Vi har några fel i regelverket, men<br />
jag hoppas att detta kan rättas till<br />
snabbt, säger han. n<br />
Senaste nytt<br />
alltid på<br />
www.tandlakartidningen.se<br />
.<br />
BÄSTA RESULTAT<br />
Första gången, varje gång.<br />
Över 20-års erfarenhet av<br />
individuellt utformade arbeten.<br />
Specialitet:<br />
estetisk tandvård<br />
Fasader, helkeramiska kronor och<br />
broar i fältspat och zirkonium.<br />
Tipsa<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong>!<br />
redaktionen@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
BÄSTA<br />
RESULTAT<br />
Första gången, varje gång.<br />
Över 20-års erfarenhet av<br />
individuellt utformade arbeten.<br />
Specialitet:<br />
estetisk tandvård<br />
Fasader, helkeramiska kronor och<br />
broar i fältspat och zirkonium.<br />
Tandtekniker:<br />
Maria Lindström<br />
08-501 501 70<br />
Box 122 | 642 32 Flen<br />
070-526 55 58<br />
Tel: 0157-15630 | Fax: 0157-15633<br />
E-post: info@aristodent.se djupvik.dalaro@telia.com<br />
| www.aristodent.se<br />
Tandtekniker:<br />
Maria Lindström<br />
08-501 501 70<br />
070-526 55 58<br />
djupvik.dalaro@telia.com<br />
24<br />
TandläkarTidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
»Viktigt att läsa förordningen«<br />
Barbro Hjärpe, tidigare klinikchef<br />
vid folktandvården i Östergötland,<br />
men nu anställd på heltid vid Tandvårds-<br />
och läkemedelsförmånsverket,<br />
TLV, vill snarare kalla regelverket<br />
detaljerat än komplicerat.<br />
– Jag tror att många tandläkare med<br />
lång erfarenhet tänkte att »det där<br />
ordnar sig nog, det har det gjort vid<br />
tidigare förändringar; efter en tid vet<br />
jag hur det fungerar«. Många trodde<br />
nog att det skulle falla på plats utan att<br />
man behövde läsa in och lära sig det<br />
nya. Men det går inte. Hon förklarar<br />
att det statliga tandvårdsstödet är något<br />
helt nytt och med ett helt nytt angreppssätt:<br />
stödet utgår från diagnos.<br />
Och har man inte kommit över puckeln<br />
att tänka utifrån diagnos, ja, då blir<br />
det mycket komplicerat.<br />
– Det märker vi på de frågor vi får.<br />
Och det är samtidigt lika härligt när<br />
någon man pratar med plötsligt inser<br />
hur det är och utbrister: Nu förstår<br />
jag! Vad bra! Så vi måste avprogrammera<br />
det gamla, läsa och lära in det<br />
nya och tänka på ett nytt sätt.<br />
På tlv hade man räknat med att få<br />
många frågor kring regelverket, men<br />
endast initialt:<br />
– Att det fortfarande är så många<br />
som inte har grundläggande kunskaper<br />
förvånar mig. Men jag tror att om<br />
man känner att man inte behärskar<br />
det nya stödet gör man tyvärr inte det<br />
man borde: ta sig tid att läsa in förordningen.<br />
I stället lyssnar man och<br />
diskuterar med kolleger, och risken<br />
finns att man blir ännu mer förvirrad.<br />
De kanske inte heller har läst på. Då<br />
skapas det egna lösningar i stället, och<br />
dessa kanske inte stämmer när man<br />
talar med någon annan.<br />
Går det då att göra reglerna mer<br />
lättfattliga?<br />
– Ja, det tror jag, säger hon och berättar<br />
att de mest prioriterade uppgifterna<br />
för tlv framöver blir att rätta<br />
till brister och felaktigheter som finns<br />
samt förtydliga där oklarheter har<br />
identifierats. Då kommer regelverket<br />
att bli mer lättfattligt. Bland annat<br />
saknas ett par diagnoser/tillstånd för<br />
vissa mycket omfattande rehabiliteringsbehov.<br />
Och det arbetar vi för<br />
närvarande intensivt med.<br />
Mats Karlsson<br />
– Jag är förvånad över att så många<br />
saknar grundläggande kunskaper, säger<br />
Barbro Hjärpe.<br />
Enkomponents självetsande dental adhesiv<br />
Xeno V är en självetsande bonding med många fördelar:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
1 flaska (ingen blandning!)<br />
samma höga bindningsstyrka som Xeno III<br />
stabil i rumstemperatur – pålitlig till sista droppen<br />
•<br />
•<br />
använd direkt på applikatorspets eller<br />
från dappenglas (hållbar i 30 minuter)<br />
halvt genomskinlig flaska för volymkontroll<br />
For better dentistry<br />
Dentsply DeTrey | Box 2024 | 128 21 Skarpnäck | Tel. 08-685 65 05<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 25
VAD HÄNDE SEN?<br />
Han jobbar i två världar<br />
och de övriga uppfinnarkollegerna<br />
rika. Synd, tycker han – men samtidigt<br />
tog hans yrkeskarriär en annan bana:<br />
Han värvades till Nobel Biocare, där<br />
han blev chef för den kliniska forskningen<br />
åren 1999–2001, därefter stannade<br />
han kvar i två år som forskare<br />
och var bland annat med om att ta<br />
fram den nya impantatytan TiUnite.<br />
Faximil: Ur <strong>Tandläkartidningen</strong> nummer 10 1998.<br />
Den ena foten på labbet, den andra på kliniken – så beskriver<br />
forskaren och privattandläkaren Jan Gottlow sin vardag. Han<br />
önskar att många fler skulle få möjlighet att förena forskning<br />
och praktiskt kliniskt arbete.<br />
– Verksamhetsområdena befruktar varandra, säger han.<br />
Text: Mats Karlsson<br />
För tio år sedan intervjuade <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
Jan Gottlow. Han var<br />
först ut i en serie artiklar där tandläkare<br />
som tidigare fått Svenska Tandläkare-Sällskapets<br />
pris för bästa avhandling<br />
berättade om vad som hänt<br />
sedan dess. Själv fick han priset 1987.<br />
Hans avhandling från året dessförinnan<br />
hade visat att den vävnad som<br />
behövs för regeneration av tandfäste<br />
kommer från rothinnan och från det<br />
alveolära benet. För att det ska bli en<br />
bra regeneration måste oönskade celler<br />
stängas ute, vilket kan ske med<br />
hjälp av ett membran. Problemet med<br />
metoden var att de membran som användes<br />
i forskningen – GoreTex och<br />
Milliporefilter – inte resorberades,<br />
utan måste avlägsnas vid ett andra kirurgiskt<br />
ingrepp.<br />
För att ta fram ett fungerande resorberbart<br />
membran bildades det svenska<br />
företaget Guidor.<br />
Forskarna i Göteborg lyckades framställa<br />
ett membran som uppfyllde kraven:<br />
det fick inte resorberas under de<br />
sex första veckorna, men vara helt resorberat<br />
efter ett år.<br />
Succén verkade given; marknaden<br />
efterfrågade ett sådant membran.<br />
Försäljningen av Guidor Matrix Barrier<br />
gick lysande i både Europa och<br />
usa. Men snart stod det klart att membranet<br />
var för dyrt att framställa. Det<br />
japanska företag som köpt Guidor bestämde<br />
sig för att lägga ner verksamheten.<br />
Men de vägrade att sälja patent<br />
och rättigheter. Tio års hårt arbete begravdes<br />
»i en byrålåda« i Japan.<br />
– Jag möter än i dag kolleger världen<br />
över som säger att Guidormembranet<br />
var den bästa produkten, säger Jan<br />
Gottlow när <strong>Tandläkartidningen</strong> kontaktar<br />
honom. Han är besviken över<br />
att hans och de övriga forskarnas produkt<br />
inte finns ute på klinikerna, men<br />
samtidigt stolt över att ha utvecklat en<br />
behandlingsprincip för vävnadsregeneration<br />
som används i hela världen.<br />
Produkten kunde ha gjort honom<br />
onormal bennedbrytning<br />
Vid denna tid hade han också inlett ett<br />
samarbete med professorerna Tomas<br />
Albrektson och Lars Sennerby vid<br />
avdelningen för biomaterial vid Sahlgrenska<br />
akademin i Göteborg. Man<br />
bedrev bland annat forskning kring<br />
Nobel Direct. När det visade sig att<br />
företaget inte tog hänsyn till de rapporter<br />
om onormal bennedbrytning<br />
som kom fram i multicenterstudien<br />
av implantatsystemet blev det för<br />
mycket för Jan Gottlow, som lämnade<br />
Nobel Biocare.<br />
2003 fick han en tjänst som övertandläkare<br />
i implantatkirurgi vid<br />
Brånemarkklinken i Göteborg, där<br />
han arbetar kvar på deltid. Nyligen<br />
startade han och hustrun Lena, som<br />
också är tandläkare, en egen klinik<br />
– Amhult Tandläkarna – i Torslanda<br />
utanför Göteborg. Man bedriver både<br />
specialist- och allmäntandvård.<br />
en spännande resa<br />
Forskning om implantatytor och osseointegrering<br />
fortsätter han att bedriva<br />
på avdelningen för biomaterial,<br />
institutionen för kliniska vetenskaper<br />
vid Sahlgrenska akademin.<br />
Vad har han då lärt sig av sin karriärresa?<br />
– Den har varit spännande och stimulerande.<br />
Jag har under 20 år haft<br />
förmånen att arbeta med fri forskning,<br />
företagsbunden forskning, produktutveckling<br />
och marknadsföring. De kan<br />
gå väldigt bra ihop – förutsatt att försäljningsargumenten<br />
bygger på vetenskapliga<br />
fakta, säger han, men tillägger<br />
att det alltid finns en risk för att<br />
marknadssidan får ett övertag.<br />
– Det kan vara frestande för företag<br />
att gå ut för tidigt och lansera produkter<br />
som inte är tillräckligt vetenskapligt<br />
utprovade eller att lova lite mer än<br />
man har bevis för. n<br />
26<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
En<br />
strålande<br />
gåva<br />
På Svenska Tandläkare-Sällskapets<br />
odontologiska museum<br />
i Kista i norra<br />
Stockholm finns många<br />
rariteter. En av dem är den röntgenapparat<br />
som professor Wilhelm Dieck<br />
skänkte till Tandläkareinstitutet 1911.<br />
Gåvan blev avstampet för användningen<br />
av röntgen inom svensk tandvård.<br />
Text: Mats Karlsson Foto: Urban Orzolek<br />
Sexton år efter att Wilhelm Conrad Röntgen<br />
tog de första röntgenbilderna besökte den tyske<br />
professorn Wilhelm Dieck Tandläkareinstitutet<br />
i Stockholm på inbjudan av Svenska Tandläkare-<br />
Sällskapet. Där höll han en praktisk kurs i »Röntgenfotografering<br />
och dess användning i odontologin«.<br />
Med sig hade han en röntgenapparat från<br />
tidigt 1900-tal, en pjäs som det krävdes flera<br />
starka män för att förflytta.<br />
Kursen blev tydligen en succé och professorn<br />
på gott humör. Hur det kom sig att röntgenapparaten<br />
blev kvar i Stockholm är inte helt klarlagt<br />
och är omtvistat; måhända var det för kostsamt<br />
att transportera den tillbaka till Tyskland, måhända<br />
fick entusiasmen hos kursdeltagarna professorn<br />
på ett givmilt humör, eller kanske var det<br />
så att den uppsluppna och kanske våta kvällen på<br />
restaurang Hasselbacken ledde till hugskottet att<br />
skänka apparaten till institutet. Det finns olika<br />
spekulationer kring detta. I Dentalbladet, häfte 2<br />
1911, rapporterades det: »Efter kursens slut överraskade<br />
professor Dieck med att som gåva till<br />
Tandläkareinstitutet överlämna hela den medförda<br />
röntgenutrustningen, en frikostighet, för<br />
vilken hela vår kår stannar i tacksamhetsskuld<br />
till honom. En kraftig impuls har han därigenom<br />
givit den praktiska användningen i vårt land av ➤<br />
Röntgenapparaten<br />
som professor<br />
Dieck skänkte till<br />
Tandläkareinstitutet.<br />
Överst finns<br />
transformatorn.<br />
Ledningar från<br />
transformatorn går<br />
till ett ställbart<br />
gnistgap som tydligt<br />
visade när det<br />
fanns högspänning<br />
och undersökningen<br />
kunde påbörjas.<br />
Apparaten<br />
användes under<br />
ytterligare några år<br />
vid Tandläkareinstitutet<br />
på<br />
Malmskillnadsgatan<br />
29.<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 27
Efter att röntgenröret riktats in mot det aktuella<br />
området gällde det att patienten satt stilla; exponeringstiden<br />
var nämligen 15–20 minuter. Stråldosen<br />
var mycket hög och var inte begränsad till det aktuella<br />
området.<br />
Siemens röntgenkula från 1930-talet. Designmässigt<br />
har utvecklingen tagit ett jättekliv. Nu var<br />
exponeringstiden nere i värden som är jämförbara<br />
med dagens apparater. Strålningen var nu i huvudsak<br />
begränsad till området för undersökningen.<br />
➤ denna för oss så viktiga hjälpvetenskap.« I artikeln<br />
berättar skribenten vidare att kursdeltagarna<br />
hyllade professorn med en »subskriberad«<br />
middag på Hasselbacken, där man som minne<br />
➤ Besök museet överlämnade ett cigarrskrin av silver till honom.<br />
Professorn reste hem, men röntgenapparaten<br />
Svenska Tandläkare- gjorde tjänst hos institutet till några år in på<br />
Sällskapets odontologiska<br />
museum i dell.<br />
1920-talet, då den ersattes av en modernare mo-<br />
Kista i norra Stockholm<br />
tar gärna emot<br />
I dag tronar professorns röntgenapparat i sällskapets<br />
museum. Lika tung som då och kräver<br />
besökande grupper.<br />
Hör i så fall av er till lika många starka män som då för att rubbas ur<br />
Lars Frithiof, sitt läge, visar det sig när <strong>Tandläkartidningen</strong>s<br />
tel 08-96 42 55, fotograf dirigerar den på plats för fotografering.<br />
e-post:<br />
Lars Frithiof, en av entusiasterna på museet, berättar<br />
att exponeringstiden vid bildtagning lars.frithiof@ki.se<br />
var<br />
15–20 minuter. Så det gällde att patienterna satt<br />
stilla. Stråldosen var mycket hög och inte centrerad<br />
på samma sätt som senare. När röntgen<br />
började användas mer flitigt inom odontologin<br />
drabbades också många tandläkare av skador, så<br />
kallad röntgennekros, vilket i värsta fall ledde till<br />
amputation av fingrar eller armar. En som drabbades<br />
var den engelske tandläkaren C Edmund<br />
Kells, som var en av pionjärerna inom området.<br />
1928 amputerades ena armen vid axelleden.<br />
Hans situation som enarmad tandläkare blev alltför<br />
svår, och han tog sitt liv 1928. I ett brev skrev<br />
han: »När jag tänker på de tusentals patienter,<br />
som var dag har nytta av röntgenstrålarna, kan<br />
jag inte beklaga mig. Att ett fåtal får lida till förmån<br />
för millioner, är naturens lag.« n<br />
28<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
Trots den långa exponeringstiden<br />
hos professorns<br />
apparat blev bildkvaliteten<br />
förvånansvärt god. Här röntgenbilder<br />
av tänder hos fru Selma<br />
Blom 1913. Diagnos: Nihil det vill säga<br />
inga sjukliga fynd. Man exponerade<br />
sannolikt filmen i kassetter. Bara det<br />
relevanta området sparades i arkivet.<br />
Med tanke på den långa exponeringstiden<br />
är det anmärkningsvärt att bilderna<br />
håller så god kvalitet.<br />
En bruksanvisning<br />
vid röntgenbildtagning<br />
med en<br />
Ritterapparat från<br />
1923.<br />
Genom en fluorescerande betraktningsapparat<br />
kunde tandläkaren få samma<br />
bild av det aktuella området som på en<br />
röntgenfilm. Det innebar dock att tandläkaren<br />
utsatte sig för en stor stråldos.<br />
Samtidigt behövde han inte vänta på<br />
att filmen framkallades.<br />
Även med den fluorescerande<br />
munspegeln kunde<br />
tandläkaren undersöka<br />
patienten direkt och få<br />
samma information som via<br />
röntgenbilden. Denna röntgenundersökning<br />
krävde att<br />
rummet var mörkt.<br />
Röntgenapparaten Ritter-Biber från omkring 1920.<br />
Nu hade både design och teknik ändrats jämfört med<br />
Diecks apparat. En viktig förbättring var att exponeringstiden<br />
nu var nere i 1–3 sekunder tack vare<br />
känsligare röntgenfilm.<br />
Apparaten som kom till Sverige 1911 har en rad<br />
mätare och reglage. Kan någon säga annat än att<br />
dåtidens tillverkare hade öga för design?<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 29
STUDENT<br />
Hjälp när det krisar<br />
Nu kan tandläkarstuderande<br />
som får allvarliga problem<br />
med ekonomin få hjälp från<br />
Stiftelsen Sveriges Tandläkarförbunds<br />
Kamrathjälp.<br />
Text: Janet Suslick<br />
Tandläkare »som oförskyllt hamnat<br />
i ekonomiskt trångmål« kan söka<br />
pengar hos Kamrathjälpen. Under<br />
vissa omständigheter kan familjen till<br />
tandläkare också få hjälp. Kamrathjälpen<br />
ger även pengar till tandläkare<br />
som har varit arbetslösa länge för att<br />
gå efterutbildning eller skola om sig.<br />
I november fick Kamrathjälpen ett<br />
positivt svar på sin ansökan till Kammarkollegiet<br />
att ändra föreskrifterna<br />
så att även studerandemedlemmar<br />
kan få hjälp.<br />
– Vi tyckte att det var synd att man<br />
inte kunde hjälpa studenter, och därför<br />
ändrades reglerna, förklarar Lotten<br />
Bergström, ansvarig tjänsteman i<br />
Kamrathjälpens styrelse.<br />
Det innebär att tandläkarstuderande<br />
kan söka hjälp om de hamnar i<br />
ekonomisk kris, exempelvis i samband<br />
med sjukdom, skilsmässa eller när en<br />
nära anhörig dör.<br />
Det görs en individuell bedömning<br />
varje gång någon söker pengar hos<br />
Lotten Bergström är ansvarig tjänsteman<br />
i Kamrathjälpens styrelse.<br />
foto: Philip Laurell<br />
Kamrathjälpen. Det är behoven som<br />
styr. Ibland beviljar Kamrathjälpen<br />
bidrag, ibland lån med förmånliga<br />
villkor.<br />
– Har man pengar, får man inte hjälp.<br />
Samhället ska också göra sin del, men<br />
om det inte räcker till, då finns Kamrathjälpen,<br />
säger Lotten Bergström.<br />
Studenter som behöver hjälp, eller<br />
som har kurskamrater som behöver<br />
hjälp, kan vända sig till Lotten Bergström<br />
på Tandläkarförbundet.<br />
2008 delades sammanlagt nästan en<br />
miljon kronor ut till ett 50-tal tandläkare.<br />
Kamrathjälpen hade kunnat<br />
hjälpa fler om det hade funnits fler ansökningar<br />
från tandläkare utan egna<br />
resurser med behov av hjälp.<br />
Hjälp till studier<br />
Centrala studiestödsnämnden (csn)<br />
betalar normalt ut studielån i högst<br />
240 veckor. Det finns vissa möjligheter<br />
till förlängning, men tandläkare<br />
som vill skola om sig för att de inte<br />
längre kan arbeta som tandläkare, har<br />
ofta redan fått maximalt studiemedel<br />
från csn. Vissa har då fått hjälp från<br />
Kamrathjälpen under studietiden.<br />
Kan studerande få hjälp från Kamrathjälpen<br />
om de inte får studiestöd<br />
under hela tandläkarutbildningen på<br />
grund av att de haft studielån under<br />
tidigare studier?<br />
– Det har inte prövats än, så jag kan<br />
inte svara på det, säger Lotten Bergström.<br />
Kamrathjälpen är en självständig<br />
stiftelse. Bidragen som delas ut är<br />
skattefria för mottagarna. Beslut fattas<br />
löpande under året.<br />
Styrelsen består av fem tandläkare<br />
som väljs av förbundsmötet. Anders<br />
Mohlin är ordförande i Kamrathjälpen.<br />
n<br />
Kursresa till Turkiet<br />
25 april – 2 maj <strong>2009</strong><br />
Ring eller maila för ett<br />
detaljerat prospekt!<br />
Sista anmälningsdag 10 februari<br />
0771-98 98 00 info@denzir.com www.denzir.com<br />
30<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
Helkeram, dpgrön 1.595:-<br />
Helkeram, dpblå 1.195:-<br />
(inkl. arbete och allt material<br />
samt procera hätta)<br />
Ulf Holst och Johan Mårtensson<br />
– Nu är det dubbelt upp i Malmö<br />
Tillsammans blir vi starkare ;)<br />
Det hände då! Förra året tog alla vi på dpnova krafttag<br />
för att bryta mönster i dentalbranschens förutsättningar.<br />
I vårt nya erbjudande fokuser vi på att höja vår servicenivå,<br />
arbeta med totalpriser och fokusera på Keramer.<br />
Allt detta har gjort “avtryck”.<br />
Keramer fortsätter att vara ett prioriterat område för oss.<br />
Det märker du när du tittar i vår prislista där vi t.ex. erbjuder<br />
en helkeramisk krona inklusive hätta för 1.195:-. Vi<br />
arbetar med alla marknadsledande CAD/CAM system.<br />
Just nu skapar vi Nordens enskilt största laboratorium. I<br />
och med sammanslagningen av vårt Sjöbo och Malmölab<br />
samlar vi dubbelt så mycket kompetent energi på ett<br />
och samma ställe. Johan och Ulf kommer tillsammans<br />
driva produktionen med dubbelt så mycket kraft, det<br />
kommer du som kund att få glädje av!<br />
Det kvalitetsarbete som finns inom dpnovakoncernen är<br />
unikt. Vi är det enda svenska dentallaboratoriet som är<br />
certifierat enligt både ISO 9001 och ISO 13485. Det kan<br />
vara skönt att veta att vi har all information när du behöver<br />
den.<br />
Du kommer att höra av oss fler gånger framöver eftersom<br />
vi bestämt oss för att inte bara vara störst utan också för<br />
att vara den bästa leverantören av dentala laboratorietjänster<br />
i Norden. Det är en vision som vi fått att förvalta<br />
av dpnovas grundare.<br />
I dag är dpnova Nordens ledande dentallab med 270<br />
anställda på 5 orter.<br />
Ladda ner vår prislista på www.dpnova.se<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
dpnova Malmö/Sjöbo dpnova Göteborg dpnova Stockholm dpnova Jönköping<br />
31<br />
Tel: 040-17 40 00<br />
Tel: 031-772 04 70<br />
Tel: 08-783 05 50<br />
Tel: 036-71 95 25
Övervikt<br />
fortsatt<br />
knäckfråga<br />
Bättre samverkan ger<br />
friskare barn!<br />
Andra nationella konferensen om våra barns kost och hälsa<br />
Tid: 4 februari <strong>2009</strong> Plats: Norra Latin, Stockholm<br />
Konferencier och debattledare: Lennart Ekdal<br />
Räcker regeringens insatser för att motverka att barnen blir överviktiga? Hur lär vi barnen<br />
äta rätt? Vilken roll har livsmedelsindustrin? Det är några av frågorna vi kommer att ta upp.<br />
Arrangörer är Vårdförbundet, Sveriges läkarförbund och Sveriges Tandläkarförbund i<br />
samverkan. Konferensen stöds av Dietisternas Riksförbund, Föräldraalliansen, Gymnastikförbundet,<br />
Konsumentföreningen Stockholm, Korpen Stockholms län, Legitimerade<br />
Sjukgymnasters Riksförbund, Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund - Idrottslärarna, il,<br />
Sveriges Tandhygienistförening, Överviktigas riksförbund.<br />
Priset är 2 200 kr. Mervärdesskatt tillkommer. Anmäl dig redan nu för att vara säker på en<br />
plats. Läs programmet i sin helhet och anmäl dig på www.tandlakarforbundet.se.<br />
Sista anmälningsdag 27 januari!
VETENSKAP & KLINIK<br />
6–8 fyllningar om dagen?<br />
»I vilket paket vill<br />
man ha sina riktlinjer<br />
inslagna?«<br />
thomas jacobsen<br />
Vetenskaplig redaktör<br />
Det är lätt att riktlinjer och rekommendationer<br />
tolkas som pekpinnar med bristande<br />
verklighetsförankring och att vi<br />
därför inte tar till oss budskapet. Riskerar<br />
vi denna reaktion när de nationella riktlinjerna<br />
för tandvård börjar publiceras<br />
<strong>2009</strong>?<br />
Sannolikt har Socialstyrelsen aldrig<br />
samlat så mycket resurser kring tandvårdsfrågor<br />
som under det pågående<br />
arbetet med de nationella riktlinjerna.<br />
Ambitionsnivån är hög. Bästa tillgängliga<br />
kunskap skärskådas för att kunna ge tandvården<br />
stöd i det dagliga arbetet. Vi kommer<br />
att få svar på frågor som exempelvis;<br />
vilken fluorbehandling är mest effektiv<br />
för en patient med kariesrisk? Är laser lika<br />
effektiv som borr vid kariesexkavering?<br />
Kan vi lämna karies kvar under fyllningen?<br />
Arbetet är närmast heltäckande. Inte<br />
bara kariologi utan även endodonti, ortodonti,<br />
parodontologi och protetik kommer<br />
att behandlas.<br />
I den kliniska vardagen ställs vi dagligen<br />
inför ett antal valmöjligheter. Rätt formulerade<br />
kommer riktlinjerna att vara ett<br />
utmärkt stöd. Ett uppslagsverk att ta till<br />
när behandlingsalternativet inte är uppenbart.<br />
Men då krävs att de paketeras och<br />
införs på ett attraktivt sätt så att kunskapen<br />
efterfrågas.<br />
I en nyligen publicerad avhandling<br />
(Bahtsevani C. In search of evidencebased<br />
practice, Malmö universitet 2008)<br />
skriver författaren: »Spridning och kännedom<br />
om evidensbaserad litteratur främjar<br />
inte på egen hand en evidensbaserad vård.<br />
Det verkar krävas någon form av mottagarsystem<br />
i klinisk verksamhet som kan ta<br />
emot och omforma denna information till<br />
lättillgängliga rekommendationer att användas<br />
i det dagliga vårdarbetet.«<br />
Det räcker alltså inte att enbart ta fram<br />
korrekta fakta. Vi måste lära oss att anpassa<br />
budskapet till mottagaren. Detta är<br />
sannolikt en av de mest kritiska frågorna<br />
i hela projektet. Vad får en allmäntandläkare<br />
med lång erfarenhet och tidboken<br />
fylld av patienter att ta sig tid att söka efter<br />
ny kunskap? Rimligen underlättas kommunikationen<br />
om dokumentet svarar på<br />
frågor som ställs i den kliniska vardagen.<br />
Innehållet måste upplevas som relevant.<br />
Rimligen påverkas även acceptansen av<br />
hur lättillgänglig kunskapen är. Måste<br />
vetenskap spridas i tjocka böcker? Finns<br />
det inte nya mer förenklade och kundanpassade<br />
metoder?<br />
Budskap måste alltid kommuniceras<br />
med mottagarna på deras egna villkor.<br />
Det vore synd om detta arbete inte får den<br />
uppmärksamhet det är värt. Kanske det<br />
skulle prövas nya, mer otrampade stigar<br />
när kunskapen ska förankras? Varför inte<br />
involvera läsarna på ett tidigt stadium?<br />
I vilket paket vill man ha sina riktlinjer<br />
inslagna? Bästa kommunikatörer och informatörer<br />
– bollen ligger fri.<br />
INNEHÅLL<br />
45 böcker<br />
67 i korthet<br />
79 fackpress<br />
35 tema <strong>2009</strong>:<br />
bildgivande tekniker<br />
De tio artiklarna i tema<br />
<strong>2009</strong> behandlar de senaste<br />
landvinningarna inom<br />
odontologisk bildutrustning<br />
och diagnostik samt<br />
sammanfattar regelverk.<br />
Odontologiska radiologer<br />
och en specialtandläkare i<br />
ortodonti från de nordiska<br />
länderna har bidragit.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
35<br />
BILDGIVANDE TEKNIKER beskrivs i årets två samnordiska temanummer<br />
som rymmer artiklar om allt från historik till diagnostik.<br />
33
One Source — One Solution<br />
Osynlig, okrossbar, metallfri, monomerfri, flexibel<br />
Fördelar<br />
• Inga metallklamrar.<br />
• Mer resistent mot missfärgningar än akryl.<br />
• Flexibel.<br />
• Tänder kan tillsättas.<br />
• Kan rebaseras.<br />
• Deformeras inte eller blir skör.<br />
• Komfortabel, hållbar och stark.<br />
Sunfl ex<br />
1599<br />
SEK<br />
Fullt färdig<br />
Sunfl ex + Cr.Cobalt*<br />
1999<br />
SEK<br />
Fullt färdig<br />
Sunfl ex + Nobilstar*<br />
2199<br />
SEK<br />
Fullt färdig<br />
Indikationer<br />
• Estetiskt överlägsen med full funktion<br />
och komfort.<br />
• Idealisk för patienter som inte vill ha<br />
metallklamrar.<br />
• Perfekt för patienter som är allergiska<br />
mot monomer.<br />
• Går utmärkt att använda i väntan på<br />
implantat. Kan göras i mindre sektioner.<br />
• Syns inte i munnen.<br />
• Kan användas i kombination med<br />
metall skelett.<br />
Crystal Light Pink Pink Md Meharry<br />
Dk Meharry<br />
* Tänder ingår i dessa priser.<br />
MK KRONOR<br />
50%<br />
rabatt*<br />
På din<br />
första enhet!<br />
Färgskala för gingiva finns att tillgå.<br />
ZIRCONIA<br />
BIOKOMPATIBEL<br />
CAD/CAM HELKERAM<br />
1399<br />
SEK<br />
Per led<br />
Non-Precious<br />
699<br />
SEK<br />
Per led<br />
Metall ingår<br />
i priset.<br />
*Gäller under <strong>2009</strong>.<br />
Vegagatan 8<br />
Box 6249<br />
102 34 Stockholm, Sverige<br />
FÖR MER INFORMATION, RING: +46 8 457 81 90<br />
ISO-certifi erat laboratorium.<br />
www.sunflexpartials.com | www.suntechdental.com | www.sundentallabs.com
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
nordiskt tema <strong>2009</strong><br />
Bildgivande tekniker<br />
➤Välkommen till den första<br />
delen av <strong>2009</strong> års samnordiska<br />
temanummer<br />
som behandlar olika bildgivande<br />
tekniker. De tio<br />
översiktsartiklar som<br />
temat består av behandlar<br />
de senaste landvinningarna<br />
inom odontologisk<br />
bildutrustning och diagnostik<br />
samt en sammanfattning<br />
av regelverk för<br />
hur dessa får användas.<br />
Odontologiska radiologer<br />
och en specialtandläkare<br />
i ortodonti från de fyra<br />
nordiska länderna har bidragit till denna bukett<br />
av olika diagnostiska metoder, som inte alla baseras<br />
på joniserande strålning. Vi kan redan nu<br />
förutse att odontologiska röntgenavdelningar<br />
om inte allt för många år omvandlas till avdelningar<br />
för diagnostisk bild och att bildåtergivning<br />
kommer att baseras på digitala receptorer.<br />
De första artiklarna beskriver röntgentekniker<br />
och undersökningar som används i allmänpraxis,<br />
intraorala tekniker och panoramaröntgen,<br />
samt profilröntgen inom ortodontin.<br />
Projektionsprincipen är välkänd vid dessa typer<br />
av röntgenundersökningar men däremot sker<br />
det en konstant teknisk utveckling.<br />
Andra artiklar beskriver mer avancerade<br />
röntgentekniker, ct-skanning, videoradiografisk<br />
undersökning av tal- och sväljfunktionen<br />
och undersökning av spottkörtlar. De två sistnämnda<br />
utförs i specialpraktiker eller på större<br />
institutioner där till exempel kontrastmedel<br />
tillsammans med ct-skanning används för<br />
tumördiagnostik. Digital volymtomografi är<br />
däremot en metod som redan tycks vara verklighet<br />
hos många allmäntandläkare.<br />
Det är inte tillåtet att utföra röntgenundersökningar<br />
av en patient och tolka röntgenbilder<br />
utan att ha genomgått träning och utbildning i<br />
bildtolkning. Man kan därför fråga sig om allmäntandläkaren<br />
har tillräckligt på fötterna för<br />
att kunna använda en så relativt komplicerad<br />
diagnostisk teknik?<br />
I Sverige, Finland och Norge är radiologi en<br />
egen specialitet och därför har det inte varit<br />
svårt att specificera vem som får ha ansvar för<br />
en ct-skanning och tolka bilderna. I Danmark<br />
saknas specialister inom<br />
området och där har man<br />
också haft problem med<br />
att fastställa vilka regler<br />
som ska gälla.<br />
En av artiklarna i temanumren<br />
beskriver de riktlinjer<br />
som finns i de nordiska<br />
länderna vad gäller<br />
röntgenundersökningar.<br />
En annan beskriver specialisering<br />
inom odontologisk<br />
radiologi. Sedan texten om<br />
specialisering i de nordiska<br />
länderna godkändes för<br />
publicering har det skett<br />
en del förändringar i Danmark. Den danska<br />
strålskyddsmyndigheten, Statens Institut for<br />
Strålebeskyttelse, har kommit med en viktig<br />
uppstramning av de danska riktlinjerna.<br />
De två sista artiklarna beskriver metoder som<br />
inte använder joniserande strålning för bildåtergivning;<br />
magnetresonanstomografi (mr), som i<br />
första hand används för utredningar av tillstånd<br />
i käklederna, och ultraljudsundersökningar<br />
för diagnostik av olika tillstånd i spottkörtlar.<br />
mr-tomografi används i stor utsträckning av<br />
specialister inom klinisk oral fysiologi, medan<br />
ultraljud fortfarande befinner sig på det experimentella<br />
planet för diagnostik av tillstånd<br />
i tänder och käkar.<br />
En värdefull diagnostisk undersökning är den<br />
där resultatet, oavsett om det är positivt eller<br />
negativt, ändrar eller ger ytterligare säkerhet till<br />
klinikerns diagnostiska behandlingsplan.<br />
God läslupplevelse<br />
ann wenzel<br />
Professor i oral radiologi<br />
Tandläkarskolan i Århus<br />
Danmark<br />
nils-erik fiehn<br />
Tandlaegebladet<br />
Danmark<br />
päivi hölttä<br />
Finlands<br />
tandläkartidning<br />
gudrun sangnes<br />
Den norske tannlegeforenings<br />
Tidende, Norge<br />
christina mörk<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong><br />
Sverige<br />
foto: ibl/science photo<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
35
VETENSKAP & KLINIK<br />
Wenzel & Møystad<br />
Film, bildplatta och sensorer<br />
Så fungerar<br />
intraorala receptorer<br />
Ann Wenzel<br />
professor, lic et dr<br />
odont, avdelningen<br />
för oral radiologi, Tandläkarskolan<br />
i Århus,<br />
Hälsovetenskapliga<br />
fakulteten,<br />
Århus universitet<br />
E-post: awenzel@<br />
odont.au.dk<br />
Anne Møystad<br />
förste amanuens, dr<br />
odont, specialist i käkoch<br />
ansiktsradiologi,<br />
avdelningen för käkoch<br />
ansiktsradiologi,<br />
Institutet för klinisk<br />
odontologi,<br />
Universitetet i Oslo<br />
E-post: amoystad@<br />
odont.uio.no<br />
sammanfattat I dag använder<br />
tandläkare tre typer av receptorer<br />
vid intraorala röntgenundersökningar,<br />
den konventionella dentalfilmen,<br />
ett system med bildplatta<br />
eller en sensor med eller utan sladd.<br />
Här beskrivs receptorernas olika<br />
egenskaper, vilka fel som kan uppstå<br />
under bildframställning och<br />
problem vid undersökningen.<br />
Iartikeln diskuteras vad man bör tänka på när<br />
man granskar den digitala bilden på skärmen<br />
samt nya diagnostiska metoder där digitala receptorer<br />
använts för diagnostik av karieslesioner,<br />
marginalt och apikalt ben samt rotfrakturer i<br />
samband med endodontisk behandling och för att<br />
skilja på olika dentala material. Bildbehandlingen<br />
är ett viktigt element i digital bildframställning<br />
som artikeln diskuterar och författarna pekar<br />
även på framtida möjligheter för diagnosspecifik<br />
bildbehandling. Slutligen diskuteras vilka hänsyn<br />
som bör tas när man lagrar den digitala bilden och<br />
när man skickar den via internet.<br />
teknik och bildframställning<br />
Intraoral röntgenundersökning är, trots att det<br />
utvecklats nya avancerade metoder, fortfarande<br />
den oftast använda röntgentekniken i tandläkarpraktiken.<br />
Valet av bildframställande teknik<br />
står mellan konventionell dental film och digitala<br />
receptorer med eller utan skanning efteråt.<br />
Film och framkallning<br />
En röntgenfilm är uppbyggd av två komponenter:<br />
en bas av ett plastmaterial och en emulsion,<br />
oftast på bägge sidor av basen. Emulsionen består<br />
av silverhalidkristaller, oftast silverbromid.<br />
Vid exponering med röntgenstrålning bildas en<br />
latent bild i emulsionen. Filmen framkallas i en<br />
kemisk lösning efter exponering, de bestrålade<br />
silverbromidkristallerna reduceras till metalliskt<br />
silver under framkallningen, och ickebestrålade<br />
silverbromidkristaller sköljs under fixeringen [1].<br />
Tidigare användes en basisk framkallningskemi<br />
som innehöll hydrokinon och glutaraldehyd,<br />
som är giftigt, och därför ska det finnas utsugning<br />
över en framkallningsmaskin. Nu finns en<br />
askorbinsyrebaserad framkallningsvätska som är<br />
mindre giftig och inte luktar, som man bör andvända.<br />
Vätska som använts ska destrueras på ett<br />
miljömässigt försvarbart sätt.<br />
Ju snabbare (känsligare) en röntgenfilm är, desto<br />
mindre strålning krävs för att få nödvändig<br />
svärta. Hastigheten (speed) på dental film anges<br />
med beteckningarna d, e, och f och definieras<br />
som det reciproka värdet av den bestrålning<br />
(mätt i r) som krävs för att få en svärta på 1,0 d<br />
utöver grundslöja (inklusive bas). e-speedfilm<br />
kräver endast cirka 50 procent av den strålning<br />
som är nödvändig för att under i övrigt identiska<br />
villkor svärta en d-speedfilm. Det finns film som<br />
med optimal framkallning är cirka 20 procent<br />
känsligare än e-speedfilm och som under dessa<br />
förhållanden är en f-speedfilm. Man har inte<br />
funnit diagnostiska skillnader mellan e-speedfilmen<br />
och den under optimala förhållanden snabbare<br />
f-speedfilmen [2).<br />
Utvecklingen av en snabbare film innebär ofta<br />
att de enskilda kristallerna i filmen ska vara större.<br />
När kristallstorleken ökas, kan det gå ut över<br />
detaljskärpan i bilden. För bedömning av den<br />
spatiella upplösningen i en röntgenbild används<br />
ofta ett »streck-test« som består av att man röntgar<br />
en testfantom som innehåller 50 µm tjocka<br />
blylameller inlagda i plast med olika inbördes<br />
avstånd. Genom att bedöma hur många tättstående<br />
lameller man kan urskilja med ögonen får<br />
man ett uttryck för den spatiella upplösningen<br />
i »linjepar/mm« (lp/mm, där ett linjepar är en<br />
blylamell+luften mellan två lameller). Intraoral<br />
film har en upplösning på 12–16 lp/mm. Kontrasten<br />
i filmen definieras som filmens förmåga<br />
att visa svärteskillnader mellan objekt med olika<br />
tjocklek, täthet och atomnummer.<br />
Om den oframkallade filmen utsätts för ljus,<br />
får man en oavsiktlig svärta som kan reducera eller<br />
förstöra bildkvaliteten. Detta kan inträffa om<br />
mörkrummet inte är tillräckligt ljustätt, till exempel<br />
om ljus tränger in genom nyckelhål, otäta<br />
dörrar och liknande. Om man använder framkallningsmaskiner<br />
med dagsljustillsats är det viktigt<br />
att mans chetterna är täta. All röntgenfilm har en<br />
grundslöja som visar sig genom en viss svärtning<br />
36<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
efter framkallning av en oexponerad film, och<br />
denna grundslöja minskar kontrasten i bilden.<br />
Grundslöjan tilltar under lagring [3].<br />
Digitala receptorer<br />
Intraoral röntgenundersökning med digitala receptorer<br />
har fått stor utbredning bland tandläkare<br />
i Norden. 2001 arbetade till exempel 17 procent av<br />
de norska tandläkarna med en digital receptor [4],<br />
och antalet stiger i alla nordiska länder. Tandläkaren<br />
kan välja mel lan tre typer av receptorer för<br />
digital bildupptagning; den ccd-baserade sensorn<br />
(charge-coupled device), den cmos-baserade<br />
sensorn (complementary metal oxide silicon)<br />
och den stimulerbara bildplattan.<br />
ccd-sensorer består av chips i ett integrerat<br />
kretslopp uppbyggt av silikonplattor där elektriska<br />
pixlar ligger i en matris av kolumner och<br />
rader. En framförliggande kri stall omvandlar<br />
absorberade röntgenstrålar till ljus. Ljusintensiteten<br />
motsvarar mängden absorberade röntgenstrålar.<br />
När ljuset träffar ccd:n friges elektroner<br />
från silikonen proportionellt med ljusintensiteten<br />
och elektronerna skapar en latent bild. Bilden<br />
flyttas en hel kolumn eller rad åt gången (därav<br />
namnet charge-coupled) till en plats i ccd:n där<br />
den integreras, behandlas och digitaliseras. ccdsystemen<br />
har en kabel som för binder sensorn<br />
med datorn och bilden visas nästan direkt på datorskärmen<br />
efter exponeringen [1].<br />
cmos-sensorer är uppbyggda på i stort sett<br />
samma sätt som ccd-sensorer. I motsats till ccd<br />
avläses varje pixel i cmos individuellt. De flesta<br />
cmos-sensorer har en kabel, men det finns sladdlösa<br />
versioner. Informationen som är lagrad i<br />
sensorerna utan kabel, omvandlas till radiovågor<br />
som skickas till en stationär radiomottagare<br />
kopplad till en dator. Avståndet mellan sensorn<br />
i patientens mun och radiomottagaren får vara<br />
upp till 3,5 meter (5).<br />
ccd- och cmos-sensorer för intraoral användning<br />
finns i flera storlekar. Den största motsvarar<br />
i ytterdimensionerna en 3x4 centimeter vuxenfilm,<br />
men det strålkänsliga området är 2–3 millimeter<br />
mindre på både höjden och bredden. Sensorernas<br />
tjocklek varierar; den tunnaste är cirka<br />
3 millimeter och den tjockaste cirka 7 millimeter<br />
(tjockare vid sladdfästet). Det finns hållare framtagna<br />
till sensorer men alla är inte lika flexibla.<br />
Den fotostimulerbara bildplattan har en yta av<br />
ämnen som joniseras när plattan utsätts för röntgenstrålning,<br />
och det bildas en latent bild som<br />
består av elektriska laddningar. Bild läses av med<br />
hjälp av en röd laserstråle i en skanner. Laserljuset<br />
stimulerar de »fångade« elektronerna varvid<br />
energi friges i form av ljus. Detta registreras av<br />
en fotomultiplikator som omvandlar ljuset till en<br />
elektrisk signal som digitaliseras [6]. Skanningen<br />
tar från åtta sekunder upp till flera minuter, allt<br />
efter skannertyp och val av upplösning i bilden.<br />
Bildplattorna finns i olika storlekar (från storlek<br />
»Valet av bildframställande teknik<br />
står mellan konventionell<br />
dental film och digitala receptorer<br />
med eller utan skanning efteråt.«<br />
0 till storlek 4 i en del system) och kan användas<br />
med samma hållare som för film. Plattorna levereras<br />
i de flesta system i samma storlekar som<br />
film och är flexibla till en viss grad, men det går<br />
inte att bocka ett hörn som man kan med film.<br />
Bildupplösning<br />
Upplösningen (lp/mm) är lägre i många digitala<br />
röntgensystem än i den kon ventionella dentalfilmen<br />
och varierar mellan 6 och 20 lp/mm. Den<br />
spatiella upplösningen i digitala bilder kan också<br />
ut tryckas som antal pi xlar per ytenhet. Bildplattor<br />
genererar generellt bilder med lägre spatiell<br />
upplösning än sensorer, beroende på fabrikat och<br />
avläsningsfunktionen i skannern.<br />
Kontrastupplös ningen eller bitdjupet (antal<br />
möjliga gråtoner en pixel kan anta) i digitala<br />
intraorala bilder ligger mellan 8 (256<br />
gråtoner) och 16 (65 536 gråtoner), där bildfilstorleken<br />
(hur mycket plats bilden tar i minnet) växer<br />
proportionellt med upplösningen. För bildplattesystem<br />
är skanningstiden dessutom proportionell<br />
med upplösningen i bilden. Man bör<br />
därför tänka på om man behöver hög upplösning<br />
i intraorala bilder? En tidigare undersökning har<br />
visat att det inte var någon skillnad i den diagnostiska<br />
säkerheten mellan digitaliserade bilder<br />
med 6 och 8 bitars djup [7]. Två nyligen gjorda<br />
undersökningar av kariesdiagnostik visade att<br />
förmågan att upptäcka en lesion endast i liten<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
37
VETENSKAP & KLINIK<br />
Wenzel & Møystad<br />
Figur 1 a, b. a)<br />
Svart-vita »fläckar«<br />
i en digital<br />
bild av underkäksfronten.<br />
b) Fläckarna<br />
har orsakats<br />
av en permanent<br />
skada i sensorn<br />
som resultat av<br />
bett. Man har<br />
försökt, men inte<br />
lyckats, kalibrera<br />
om sensorn.<br />
a<br />
grad påverkades av en hög spatiell upplösning i<br />
bilden [8, 9] eller i en ökning av bitdjupet från 8<br />
till 12 alternativt 16 bitar inom olika röntgensystem<br />
[9]. En undersökning av möjligheten att rätt<br />
bedöma placeringen av en endodontisk fil fann<br />
däremot att 12-bitarsbilder gav mer korrekt information<br />
än 8-bitarsbilder (10).<br />
Dynamik i receptorn<br />
Intraorala röntgenreceptorer har varierande<br />
dynamisk bredd, det vill säga hur stor variation<br />
i bestrålningen receptorn tillåter för att det ska<br />
bildas en användbar bild [11–15]. Om bilden är användbar<br />
beror också på receptorns signal/brusförhållande<br />
[13, 15, 16], eftersom några receptorer<br />
ger en kornig, brusig bild (för liten signal/brusratio)<br />
vid låga exponeringar. Bildplattesystem<br />
har tidigare visat sig ha bredare dynamisk bredd<br />
än ccd-sensorer [12, 14].<br />
Försök med olika intraorala receptorers dynamiska<br />
bredd för att återge ett lågkontrastobjekt<br />
visade att film, bildplattor och enstaka sensorer<br />
hade en stor dyna misk bredd medan cmos-sensorer<br />
hade smalare dynamisk bredd och en ny sensor<br />
på marknaden hade den smalaste dynamiska<br />
bredden av alla [17]. Bildplattorna presterade bäst<br />
vid en hög exponering (70 kV) medan de flesta<br />
sensorer presterade bäst vid 65 kV, och några<br />
till och med vid 60 kV. Sensorerna är därför mer<br />
strålkänsliga än film och bildplattor.<br />
fel under bildframställningen<br />
Film<br />
Vid hårdhänt hantering av film kan det uppstå repor<br />
i emulsionen som uppträder som vita streck i<br />
den färdiga bilden. Spilld vätska på filmen innan<br />
framkallningen kan ge upphov till svarta eller<br />
vita fläckar på den framkallade filmen [1].<br />
b<br />
Den största orsaken till en dålig filmbild är<br />
framkallningen. Om framkallningsvätskan är<br />
gammal blir bilden kontrastlös, om fixeringsvätskan<br />
är gammal, eller tiden i den för kort, får<br />
bilden med tiden en gul-brun färg som förstör<br />
dess diagnostiska egenskaper. Om filmen överexponeras<br />
eller överframkallas ökar densiteten<br />
och den kan bli helt svart. Det finns tydliga och<br />
noggranna riktlinjer för kvalitetskontroll av filmframkallning<br />
som alla tandläkare ska följa [18].<br />
Om mörkrummet/framkallningsmaskinen släpper<br />
in ljus ger det en diffus svärta i filmen med<br />
sämre kontrast som följd.<br />
Bildplattor<br />
Bildplattor får relativt lätt defekter i ytlagret<br />
som efter skanningen ses som vita fläckar/streck<br />
i bilden. Om en platta har fått en repa syns den<br />
naturligtvis på samtliga bilder som tas med den<br />
här plattan (figur 1). En undersökning har visat<br />
att en äldre typ av plattor fick synliga repor<br />
vid en belastning med 20 g medan nya typer av<br />
plattor får repor vid belastning med 50–100 g<br />
[19]. En bildplattas motståndskraft mot mekanisk<br />
påverkan påverkar plattans livslängd i tandläkarpraktiken.<br />
En tidigare undersökning visade<br />
att äldre typer av plattor bedömdes som ickediagnostiska<br />
efter att ha använts cirka 50 gånger<br />
[20]. En ny undersökning visade att man kan öka<br />
plattornas livslängd genom att packa in dem i<br />
påsen med ett pappersinlägg [21]. Man bör inte<br />
använda pincett när man för in plattan i skannern<br />
eftersom det ökar risken för att repa plattan.<br />
Olika skannrar för intraorala bildplattor visar<br />
bilden olika [19]. Några behöver information<br />
före skanningen om vilken plattstorlek som ska<br />
skannas (till exempel Digora fmx). Bilden visas i<br />
denna storlek, oavsett om det är vita områden eller<br />
inte (exempelvis bländaravskärning) i bilden.<br />
Andra är mer »intelligenta« och läser endast av<br />
det område av plattan som har fått strålning, och<br />
anpassar sedan bildens storlek efter det exponerade<br />
området (till exempel Digora Optime och<br />
Vista). I dessa skannrar går det inte att se om man<br />
har använt en liten plattstorlek eller om det blivit<br />
en bländaravskärning under exponeringen.<br />
Bildplattan tål påverkan med synligt ljus i ett<br />
kort ögonblick under uppackningen. Skannern<br />
kan därför stå i normal rumsbelysning. Flera undersökningar<br />
har dock visat att ju högre ljusintensitet<br />
och ju längre den varade, desto större blev<br />
informationsförlusten i plattan [22–24]. Även om<br />
plattan ligger kvar i sin förpackning efter exponeringen<br />
blir det en objektiv effekt på pixelintensiteten<br />
efter några timmar, om den ligger i dagsljus<br />
[25, 26]. Om plattan placerades i fullständigt mörker<br />
innan skanningen kunde man inte konstatera<br />
någon förändring i den subjektiva uppfattningen<br />
av bildkvaliteten efter sju dagar [25].<br />
En del skannrar har en inbyggd ljuskälla som<br />
ser till att plattan rensas fullständigt från infor-<br />
38<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
mation innan den kommer ut igen från skannern.<br />
Andra kräver att man efter skanningen belyser<br />
plattan med en stark ljuskälla för att få plattan<br />
ren till nästa exponering. En undersökning har<br />
visat att det inte var någon skillnad på kvaliteten<br />
i nästa bild efter att en platta (i DenOptix) hade<br />
belysts i 5 respektive 98 sekunder [27].<br />
En undersökning slog fast att arbetstiden för<br />
en helstatusundersökning med bildplattor tog<br />
27– 31 minuter, och att det inte var någon skillnad<br />
på olika bildplattesystem [22].<br />
Sensorer<br />
Det så kallade »Blooming-fenomenet« uppträder<br />
hos en del sensorer i samband med överexponering<br />
av sensorn. Det betyder att pixlar i ett område<br />
»bränner ut« och framträder helt svarta/döda<br />
i bilden. En förklaring är att det sker ett överflöde<br />
av energi i några av pixlarna. Detta beror<br />
på att gränsen för senso rns dyna mik överskrids<br />
och att pixlar i vissa områden övermättas. Det<br />
här försämrar bildkvaliteten och kan försvåra<br />
tolkningen i cervikalområdet, där det först uppträder.<br />
Dessutom kan den marginala benkanten<br />
försvinna i bilden, vilket kan feltolkas som benförlust.<br />
Fenomenet sågs för några ccd-sensorer,<br />
medan blooming inte uppträdde vid exponering<br />
på cmos-sensorerna [19].<br />
Skador kan även uppstå i sensorerna om de<br />
tappas på golvet eller om en patient biter hårt på<br />
sensorn (figur 2).<br />
patientundersökning<br />
Enkätundersökningar till tandläkare som arbetar<br />
med digitala röntgensystem har visat att det är<br />
den enklare efterbehandlingen av bilden (snabb<br />
bildåtergivning, ingen framkallning, möjlighet<br />
att förbättra bilden) som anses vara den största<br />
fördelen med ett digitalt system [4, 28]. De flesta<br />
tandläkare anger dock att de haft problem med<br />
sitt digitala system och många använder film som<br />
ett komplement [29, 30].<br />
Sensorerna är mycket tjockare än film och de<br />
flesta är förbundna med datorn via en kabel som<br />
kan vara styv och svår att få plats med. Några bildplattor<br />
packas in i en plastpåse som har skarpa<br />
kanter, och det går inte att böja hörnen på plattorna.<br />
De digitala receptorerna kan därför skapa<br />
problem för patienten och operatören under en<br />
intraoral undersökning.<br />
a<br />
Figur 2 a, b. a) Repor i en bildplatta ses som vita streck projicerade<br />
över 36. b) Samma bildplatta råkade användas till samma region hos<br />
samma patient efter en tid (frambrott av 34). Det har kommit en ny repa<br />
i plattan horisontellt över 26, 27.<br />
Obehagskänsla<br />
I en tidigare undersökning jämfördes en ccdsensor<br />
(yttermått 32x45x7,5 mm) och en bildplatta<br />
(yttermått 35x45x2 mm) genom att patienten<br />
registrerade sin känsla av obehag i samband<br />
med en bitewingundersökning [31]. Pa tienterna<br />
registrerade större obehag med sensorer än med<br />
bildplattor [31, 32]. En motsvarande undersökning<br />
jämförde obehaget vid användning av tre<br />
sensorer, två bildplattor och film för undersökning<br />
av visdomständer i underkäken. Alla digitala<br />
receptorer kändes obehagligare än film [33].<br />
Bildplattor var mindre obehagliga än sensorer<br />
och tjocka sensorer med sladd var som förväntat<br />
obehagligare än tunnare sensorer respektive<br />
sensorn utan sladd. I 12 av 220 visdomstandsregioner<br />
i underkäken kunde patienten inte acceptera<br />
att få en sensor placerad i regionen, medan<br />
två patienter inte accepterade filmen [33]. I en<br />
annan undersökning fann man inte någon skillnad<br />
på käslan av obehag mellan undersökningar<br />
med en sensor med kabel och samma sensortyp<br />
utan kabel [5].<br />
Fel och omtagningar<br />
Om patienten känner obehag av att ha receptorn i<br />
munnen kommer detta förmodligen att re sultera<br />
i fler bilder med positioneringsfel. En undersökning<br />
av bilder som skickats till ett försäkringsbolag<br />
visade att det var väsentligt fler positioneringsfel<br />
i de digitala bilderna än i filmbaserade [34].<br />
I en tidig undersökning fann man att omkring<br />
en fjärdedel av undersökningarna med marknadens<br />
första ccd-sensor (motsvarar en storlek<br />
0-film) måste göras om eftersom det aktuella<br />
området inte var med på bilden [35]. Det uppstod<br />
fler positioneringsfel när en bitewingundersökning<br />
gjordes med den största ccd-sensorstorleken<br />
jämfört med en bildplatta. Bägge receptorerna<br />
var av nå gorlunda samma höjd och bredd<br />
som filmen [31] men sensorn väsentligt tjockare<br />
än plattan.<br />
En annan undersökning har visat att det gjordes<br />
fler omtagningar vid periapikala röntgenundersökningar<br />
med en ccd-sensor jämfört med<br />
film [36]. Sex procent av filmerna togs om mot<br />
28 procent av sensorbilderna. I samband med<br />
röntgenundersökning av visdomständer i underkäken<br />
togs dubbelt så många bilder om när man<br />
använde sensorer som när man använde bildplattor<br />
[33].<br />
När positioneringsfel leder till omtagningar<br />
ökar naturligtvis tidsåtgången och stråldosen till<br />
patienten. Det behövs mer information om de<br />
uppenbara svårigheter som finns när en sensor<br />
ska placeras och hållas i position under exponeringen<br />
vid intraorala röntgenundersökningar.<br />
b<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
39
VETENSKAP & KLINIK<br />
Wenzel & Møystad<br />
Figur 3. Digital bitewingbild<br />
som uppvisar vita fläckar<br />
i det övre högra hörnet,<br />
sannolikt från sprit eller<br />
annan vätska som skadat<br />
bildplattan.<br />
Stråldos till patienten<br />
Med e-speedfilm är det cirka 20 procent reduktion<br />
i absorberad dos jämfört med d-speedfilm,<br />
och med äldre sensorer och bildplattesystem kan<br />
man få en acceptabel bildkvalitet med omkring<br />
30–60 procents strålreduktion för varje exponering<br />
jämfört med e-speedfilm [14, 37, 38].<br />
Skillnaden mellan den dos som krävs för en diagnostiskt<br />
optimal bild till en dentalfilm och en<br />
digital receptor har dock minskat. Detta beror<br />
på att filmen de senaste 20 åren ökat i känslighet<br />
från d-speed till e-speed och från e-speed+ till<br />
f-speedfilm (till exempel Kodak Insight, när den<br />
maskinframkallas). Samtidigt har skanningstiden<br />
reducerats till cirka åtta sekunder för ett nyare<br />
bildplattesystem (Digora Optime), vilket gör<br />
att plattorna måste mättas ytterligare med strålning<br />
före skanning. För att få en bra bildkvalitet är<br />
det för närvarande ingen väsentlig strålbesparing<br />
med nyare bildplattesystem jämfört med film,<br />
medan det fortfarande är en besparing för enskilda<br />
exponeringar med de flesta sensorer [39, 40].<br />
En sensor har emellertid ett aktivt bildfält som<br />
är mindre än för film och bildplattor vilket kan<br />
medföra att man för att täcka samma område med<br />
en sensor som med film (exempelvis en bitewingundersökning<br />
av premolarer och molarer) måste<br />
göra två exponeringar med sensorn. Man har visat<br />
att även med den största sensorstorleken återges<br />
i genomsnitt två tandytor färre i en bitewingundersökning<br />
gjord med en sensor jämfört med<br />
samma undersökning med film eller bildplatta<br />
[31]. Eftersom strålfältets storlek (danska regler:<br />
högst 6 cm i diameter för ett runt riktmedel och<br />
4x5 cm för ett rektangulärt riktmedel) endast sällan<br />
anpassas till den mindre sensorytan i form av<br />
ytterligare inbländning, betyder två exponeringar<br />
i stället för en dubbel stråldos till patienten. För<br />
att minska strålbelastningen bör tandläkare som<br />
arbetar med sensorer anpassa strålfältets storlek<br />
till receptorns aktiva yta.<br />
En del sensorer har en smalare dynamisk bredd<br />
och skapar inga bilder vid för höga eller för låga<br />
stråldoser. Om exponeringen inte är anpassad till<br />
sensorns dynamiska område får man ingen bild,<br />
och patienten har fått stråldosen i onödan. För<br />
några av sensorerna är det dessutom ett relativt<br />
litet bildaktiverande område (»trigger zone«)<br />
som ska träffas av strålning för att det ska skapas<br />
en bild – skjuter man förbi detta område (bländaravskärning)<br />
skapas ingen bild [19].<br />
Enkätundersökningar till allmänpraktiserande<br />
tandläkare har visat att tandläkare med digitala<br />
receptorer tar fler bilder och gör fler omtagningar<br />
än tandläkare som arbetar med film [29, 41].<br />
När man jämför omtagningsfrekvens, antal<br />
bilder som krävs för att täcka det område man<br />
vill återge och stråldos för varje exponering, är<br />
det osannolikt att man uppnår en dosminskning<br />
genom att använda sensorer jämfört med att använda<br />
film eller bildplattor.<br />
allmän hygien mellan undersökningarna<br />
I motsats till film återanvänds receptorn i digitala<br />
system många gånger, vilket betyder att problemet<br />
med korskontaminering är större. Bildplattan<br />
ska transporteras från munnen till skannern<br />
och har därför potentiellt större kontamineringspotential<br />
än sensorn. Dessutom tål inte ytlagret<br />
avtorkning med tvål eller sprit. Påsen bör dock<br />
snabbt torkas av med tvål eller en spritservett<br />
när den kommer ut ur munnen, innan den klipps<br />
upp och läggs i skannern. Figur 3 visar en bild där<br />
bildplattan har fått en skada, sannolikt orsakad<br />
av sprit eller annan vätska.<br />
En undersökning utvärderade en ccd-sensor<br />
och en bildplatta i avsikt att bedöma en enkel<br />
procedur för infektionskontroll. På slumpmässigt<br />
utvalda dagar togs prover från sensorn och<br />
plattan före och efter patientundersökning samt<br />
från alla instrument och skannern. Korskontaminering<br />
visades vara ett mycket litet problem med<br />
de digitala teknikerna eftersom man inte kunde<br />
odla munhålebakterier från någon av receptorerna<br />
[32]. En annan undersökning av infektionskontroll<br />
i samband med röntgenundersökningar<br />
med bildplattor visade också att receptorn blev<br />
minimalt kontaminerad när den var inpackad i<br />
plastpåse under undersökningen [42].<br />
diagnostik med film och digitala bilder<br />
Film<br />
Röntgenfilm ska avläsas på ett ljusskåp eller en<br />
filmbetraktare som har en tillräckligt hög (>1 700<br />
cd/m2) och gärna variabel luminans. En effektiv<br />
metod att eliminera bländning och för att utestänga<br />
störande rumsbelysning [3] består i att<br />
använda en betraktningskikare som samtidigt<br />
förstorar bilden 1½–2 gånger.<br />
Den digitala bilden<br />
Den digitala bilden ska granskas på en bildskärm<br />
(figur 4). Skärmar finns i många utföranden och<br />
de varierar i utseende och pris. Tidigare var flatskärmar<br />
(lcd) dyra jämfört med vanliga så kallade<br />
crt-skärmar, men i dag kan man få relativt<br />
prisvänliga flatskärmar och skärmen på bärbara<br />
datorer har förbättrats i kvalitet.<br />
Det har tidigare visats att kariesdiagnostik var<br />
lika korrekt när bilden granskades på en lcd-<br />
40<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
skärm som på en crt-skärm [43]. Senare undersökningar<br />
har bedömt nya skärmtyper och funnit<br />
att typen hade liten effekt på den diagnostiska<br />
möjligheten att upptäcka karieslesioner i digitala<br />
röntgenbilder. Lågprismonitorer försämrade inte<br />
den diagnostiska kvaliteten, och dyra monitorer<br />
(cirka 25 000 danska kronor) med hög upplösning<br />
och digital signal (så kallade medicinska skärmar)<br />
ökade inte kvaliteten [44, 45]. Det är dock viktigt<br />
att ljus- och kontrastförhållandena för skärmen<br />
är optimalt inställda. En ny svensk undersökning<br />
visade att många tandläkare, som arbetade med<br />
digital röntgenutrustning granskade bilderna på<br />
en skärm med dålig upplösning och där ljus och<br />
kontrast inte var optimalt inställda [46]. Förhållandena<br />
dokumenterades vara av stor betydelse<br />
för korrekt kariesdiagnostik [47].<br />
En annan viktig faktor vid bedömning av en<br />
digital bild är ljusförhållandena i rummet. Belysningen<br />
bör inte vara starkare än 50 lux vid<br />
granskning av digitala röntgenbilder för att man<br />
ska få bästa diagnostiska utbyte [47]. Man har visat<br />
att kliniker var sämre på att upptäcka karieslesioner<br />
i starkt klinikljus på en bärbar dator, än<br />
om de skärmade av datorn med en duk [48]. Figur<br />
4 visar ett förslag till avskärmning av bildskärmen<br />
på kliniken. Digitala bilder kan naturligtvis skrivas<br />
ut på papper eller foliefilm [49]. Detta innebär<br />
dock en kvalitetsförlust och alla digitala bilder<br />
bör i första hand granskas på en bildskärm.<br />
Bildens diagno stiska värde<br />
Sedan den digitala eran startade har det publicerats<br />
ett stort antal översiktsartiklar om det diagnostiska<br />
värdet av digitala röntgenbilder Bilder<br />
har jämförts inbördes eller med konventionell<br />
film. Receptorerna utvecklas dock och en undersökning<br />
av en specifik digital receptor är bara<br />
relevant så länge den finns på marknaden. I vår<br />
genomgång av den intraorala bildens diagnostiska<br />
värde har vi endast tagit med resultat från<br />
undersökningar som är högst fem år gamla.<br />
Den 1 juli 2008 gjorde vi en systematisk sökning<br />
i PubMed på sökkriterierna: »dental and digital<br />
and radiograph*«, som gav 563 resultat, och<br />
därefter en sökning på »intraoral and digital and<br />
radiograph*«, som gav 77 resultat. Vi hade satt en<br />
femårsgräns på publikationsåret. Resultaten sorterades<br />
därefter för hand och endast undersökningar<br />
som innehöll en diagnostisk bedömning av<br />
ett intraoralt digitalt system, eventuellt jämfört<br />
med film, togs med. Undersökningar som uteslutande<br />
bedömde den subjektiva uppfattningen av<br />
bildkvaliteten och undersökningar av aluminiumtestfantomer<br />
och liknande utelämnades.<br />
Karieslesioner<br />
2006 publicerades en stor översiktsartikel om intraorala<br />
digitala receptorer för diagnostik av karieslesioner<br />
[58]. Konklusionen var att det endast i<br />
mycket få fall kunde påvisas en väsentlig skillnad<br />
mellan de digitala receptorsystemen och den konventionella<br />
filmen. Sedan dess har det publicerats<br />
ytterligare undersökningar med f-speedfilm (Kodak<br />
Insight), och en ny undersökning har visat att<br />
det inte var någon skillnad på e- och f-speedfilm<br />
och ett sensorsystem [62].<br />
Sedan översiktsartikeln publicerades har det<br />
skett uppdateringar av några av de digitala systemen<br />
och nya versioner av både bildplattesystem<br />
och ccd-/cmos-sensorer har kommit ut på marknaden.<br />
En undersökning fann att det inte var någon<br />
skillnad på den nya och den gamla versionen<br />
av ett bildplattesystem (Digora fmx och Optime)<br />
eller ett cmos-sensorsystem (Schick med sladd<br />
och sladdlös) [39]. Man fann heller ingen skillnad<br />
mellan e-speedfilm och cmos-sensorn med<br />
sladd [63].<br />
En studie utvärderade sju sensorsystem och<br />
fann att en sensor (rvg-Kodak) skiljde sig från<br />
de andra systemen genom att sensitiviteten var<br />
högre men specificiteten lägre, och dessutom<br />
var det större variation mellan observatörerna<br />
[64]. Risken för falska positiva observationer<br />
var lägre för två digitala system (Dixi och Digora<br />
fmx) än för film och högre för ett av systemen<br />
(Digora Optime). Observatörer utan erfarenhet<br />
av digitala bilder hade en sex gånger så<br />
hög risk för att göra ett falskt positivt fel som<br />
observatörer med erfarenhet [65]. En senare<br />
studie har dock funnit att bildplattesystemet<br />
(Digora Optime) hade en högre diagnostisk säkerhet<br />
än både ett sensorsystem och film vid<br />
ocklusalkariesdiagnostik och var mer oberoende<br />
av kilovolttalet [66]. Tomografisnitt, konventionella<br />
eller från dental datortomografiskanning,<br />
har inte visats förbättra diagnostiken av karieslesioner<br />
jämfört med digitala intraorala undersökningar<br />
[67, 68].<br />
Klinikern vill veta hur djup en röntgenologiskt<br />
synlig demineralisering är i verkligheten och om<br />
det finns en kavitet i en approximalyta som inte<br />
är tillgänglig för klinisk inspektion. Ännu har<br />
inget röntgensystem visat sig pålitligt för att skil-<br />
Figur 4. I en<br />
klinik som har<br />
kraftigt ljus från<br />
lampor och fönster<br />
rekommenderas<br />
att skärmen är väl<br />
avskärmad och<br />
att ljus- och kontrastförhållanden<br />
på skärmen är<br />
optimalt inställda<br />
för att man ska få<br />
korrekt resultat<br />
vid diagnostik av<br />
karieslesioner.<br />
foto: jan unneberg,uio<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
41
VETENSKAP & KLINIK<br />
Wenzel & Møystad<br />
ja mellan en demineralisering med och utan kavitet<br />
i en approximalyta, men framtidens lågdosdatortomografiapparater<br />
skulle kunna ha denna<br />
möjlighet. Detta kräver ytterligare studier.<br />
Endodontibehandling<br />
Ögonblicklig bildåtergivning, vilket man nästan<br />
får med ccd-sensorerna, underlättar vid endodontiska<br />
behandlingar, och undersökningar har<br />
gjorts med syfte att bedöma riktigheten i rotfilsmått.<br />
En undersökning fann ingen skillnad i rotlängdsmått<br />
mellan två filmer och två digitala sensorer<br />
med och utan bildbehandling av bilderna<br />
med en rotfil storlek 015 i kanalen [69].<br />
En annan studie fann att bildbehandling resulterade<br />
i mindre mätfel när en sensor användes<br />
i stället för film (Kodak rvg 6000-sensor) [70].<br />
Samma sensor var också bättre på att visualisera<br />
den extra mesiobuckala kanalen i överkäksmolarer<br />
jämfört med ett bildplattesystem (DenOptix)<br />
och film (Insight Kodak) [71]. För att undersöka<br />
om rotfyllningar var otäta var ett sensorsystem<br />
inte bättre än film, oavsett om man använde bildbehandling<br />
[72].<br />
Marginalt och apikalt ben<br />
Den marginala bennivån kunde mätas lika reproducerbart<br />
i röntgenbilder tagna med ett digitalt<br />
sensorsystem som med film [73]. En annan<br />
undersökning fann att man med det digitala<br />
systemet bedömde benförlust i fler regioner än<br />
med film [74], medan en tredje bedömde att de<br />
digitala bilderna var bättre än film för att påvisa<br />
vertikala bendefekter [75]. Olika digitala receptorer<br />
skiljde sig inte från film när observatörerna<br />
skulle bedöma periimplantära bendefekter eller<br />
periapikala lesioner [76–78].<br />
Med tillgången till digitala receptorer har det<br />
blivit enklare att göra rönt genundersökningar<br />
före, under och efter insättning av implantat, eftersom<br />
programvaran till de in traorala digitala<br />
röntgensystemen gör det möjligt att kalibrera för<br />
längdmått och bedöma täthetsförändringar i benet.<br />
Rotfraktur<br />
En undersökning fann att en ccd-sensor var bättre<br />
än ett bildplattesystem på att lokalisera horisontella<br />
rotfrakturer [79], medan en annan undersökning<br />
inte fann några skillnader mellan en<br />
ccd-receptor och film för att diagnostisera vertikala<br />
rotfrakturer i rotbehandlade tänder [80].<br />
Dentala material<br />
Det kan vara av intresse att kunna skilja röntgenologiskt<br />
mellan olika dentala material, till<br />
exempel i samband med rättsodontologiska undersökningar.<br />
Två undersökningar visade att<br />
densitetsmått i den konventionella filmen var<br />
bättre på att skilja mellan dentala cement och<br />
hartsbaserade material än ett digitalt system [81,<br />
82], medan en annan undersökning fann att receptorerna<br />
var lika bra på att skilja mellan olika<br />
materials radioopacitet [83].<br />
Bildbehandling efter exponeringen<br />
I motsats till film, som är färdigbehandlad när<br />
den kommer ut ur framkallningsmaskinen, är en<br />
digital bild inte statisk. En digital receptor installeras<br />
tillsammans med tillverkarens programvara.<br />
Programvaran används för att visa bilden<br />
efter exponeringen, för bildbehand ling och för<br />
lagring av bilden. Tillverkaren kan ha förbehandlat<br />
bilden innan den visas på skärmen. Syftet med<br />
dessa automatiska filter är att optimera bilden,<br />
ofta skärpan, innan den visas för användaren, och<br />
filtreringen sker utan användarens kännedom eller<br />
möjlighet att påverka. Förbehandlingen kan<br />
ge anledning till varierande grad av brus i ett<br />
icke-exponerat område av plattan [19].<br />
Eftersom programvaran oftast är avsedd för<br />
en bestämd digital receptortyp är det viktigt att<br />
veta om en bild som är upptagen i en specifik programvara<br />
har lika högt diagnostiskt värde om den<br />
granskas i en annan programvara. Parodontala<br />
defekter kunde mätas lika noggrant i en allmän<br />
programvara som i den specifika [84], det samma<br />
gällde för rotlängd [85], och det var heller ingen<br />
skillnad i resultaten vid kariesdiagnostik [86, 87].<br />
Detta underlättar utbyte av bilder mellan tandläkare<br />
som inte har samma programvara.<br />
Programvaran innehåller olika möjligheter<br />
för bildbehandling: zoomning, densitetsändring,<br />
kontraständring, förstärkningsfilter, invertering<br />
av gråtonsskalan (vitt till svart och vice versa),<br />
konvertering av gråtoner till pseudofärger och<br />
dessutom mätmetoder med möjlighet att få mått<br />
i absoluta, korrekta millimeter efter kalibrering<br />
av bilden mot ett objekt med känd storlek. Det<br />
går att efterbehandla bilden i programvaran till<br />
alla röntgensystem, men programmen varierar<br />
i utseende och användarvänlighet. Med bildbehandling<br />
kan man använda en bild för diagnostik<br />
av både den marginala bennivån och karieslesioner,<br />
där bilden bör vara mörkare. Man får dock<br />
bäst resultat genom att exponera med optimal<br />
svärta och kontrast från början eftersom bildbehandling,<br />
innebär ökat brus i bilden.<br />
Både studerande och tandläkare tycks använda<br />
sig av bildbehandling, dock mest ändring av<br />
svärta, kontrastförstärkning och ändring av gammafunktionen<br />
[88, 89]. I en enkätundersökning<br />
om vilka faktorer man tyckte var viktiga för en<br />
digital receptor prioriterade tandläkarna kontrastupplösningen<br />
som det viktigaste [90]. Om<br />
röntgenexponeringen anpassats till receptorn,<br />
så att bilden har tillräcklig svärta, har i stort sett<br />
alla undersökningar visat att bildbehandling inte<br />
ökar den diagnostiska indikationen för kariesdiagnostik<br />
[91–94). Konvertering av gråtonsbilden<br />
till färg ökade inte heller möjligheten att<br />
mäta den marginala bennivån [95]. Det är endast<br />
42<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
för att mäta längden på små rotfilar vid endodontisk<br />
behandling som skärpefilter har ökat den diagnostiska<br />
möjligheten [96, 97].<br />
De senaste åren har både tillverkare och forskare<br />
arbetat med att utveckla diagnosspecifika<br />
bildbehandlingsalgoritmer, som tänks resultera<br />
i att en enda knapptryckning skulle kunna optimera<br />
bilden för en given diagnostisk uppgift, till<br />
exempel kariesdiagnostik. Man har funnit små<br />
men lovande skillnader i exakthet vid kariesdiagnostik<br />
när man använt sådana filter [98–100].<br />
Sista ordet är inte sagt när det gäller denna diagnostiska<br />
möjlighet.<br />
Automatisk bildanalys<br />
Man har undersökt datorstödd bildana lys inom<br />
åtskilliga diagnostiska områden [101], men hittills<br />
finns det endast mycket få program på<br />
marknaden. Ett program för automatisk kariesdiagnostik,<br />
Logiconâ, medför inte någon ökad<br />
diagnostisk exakthet jämfört med observatörens<br />
egen bedömning [102, 103]. Det finns alltså för<br />
närvarande inga fungerande program för automatisk<br />
analys tillgängliga som kan stödja eller<br />
överta tandläkarens funktion när det gäller röntgendiagnostik<br />
av tandbilder.<br />
arkivera och skicka film och digitala bilder<br />
Intraoral film finns som enkel- eller dubbelfilm.<br />
De flesta tandläkare använder enkelfilm och kan<br />
inte kopiera röntgenfilm. Det krävs mycket för<br />
att arkivera filmen korrekt tillsammans med patientens<br />
andra journaldata, och det är känsligt att<br />
skicka sin originalfilm till utomstående. Det är<br />
inte ovanligt att en undersökning måste göras om<br />
på grund av en bortkommen film.<br />
Den digitala bilden lagras elektroniskt och varje<br />
tandvårdsklinik bör ha en automatisk backupfunktion<br />
av elektroniska data, till exempel en<br />
gång/dygn, så att dataförlusterna blir minimala<br />
om tekniken skulle svikta. En elektronisk bild<br />
kan naturligtvis kopieras i obegränsad omfattning<br />
utan kvalitetsförlust.<br />
Digitala bilder kan skickas via internet. Bilden<br />
ska exporteras från bilddatabasen till ett känt<br />
bildformat (till exempel tif- eller bmp-filformat).<br />
Bilden kan manipuleras innan exporten, och i<br />
stort sett alla digitala system har en funktion som<br />
gör att bilden sparas i den manipulerade versionen<br />
efter export. Bildfilen bör krypteras innan<br />
den skickas till exempelvis en annan tandläkare,<br />
eftersom patientbilder tillhör journalen. Mottagaren<br />
behöver bara en dator med rätt programvara<br />
för att kunna granska en digital bild, men<br />
kan inte alltid själv efterbehandla bilden, om<br />
programvaran inte tillåter det.<br />
Digitala bilder kan ändras permanent, utan att<br />
klinikern kan upptäcka det, vilket ökar möjligheten<br />
att förfalska informationen i en digital bild<br />
jämfört med konventionell film [104, 105].<br />
Komprimering av en bildfil kan minska behovet<br />
av arkivplats, oavsett om den är reversi bel eller<br />
irreversibel. Den irreversibla bildkompressionsalgoritmen,<br />
jpeg, ändrar pixelvärdena oåterkalleligt<br />
och innebär en destruktion av ursprungsbilden<br />
[106]. En undersökning har bedömt effekten<br />
av olika nivåer av jpeg-komprimering. Komprimeringen<br />
resulterade i att bilden fyllde 20, 8, 5<br />
respektive 3 procent av det ursprungliga värdet<br />
[107]. Vid kariesdiagnostik på ocklusalytor fanns<br />
det inget samband mellan den diagno stiska kvaliteten<br />
och bildkomprimeringen, medan man<br />
fann ett kontinuerligt försämrat resultat för approximalytor<br />
ju högre komprimering. Andra har<br />
funnit att medelhög komprimering inte medförde<br />
någon försämrad diagnostik av periapikala<br />
lesioner [108], och en översiktsartikel har konkluderat<br />
att medelhög komprimering kan användas<br />
i den kliniska vardagen [109]. Vilka detaljer<br />
som går förlorade i en komprimerad bild beror<br />
på den ursprungliga bildinformationen [110].<br />
I till exempel Tyskland är det förbjudet enligt<br />
lag att använda irreversibel komprimering som<br />
primär lagring, eftersom alla ursprungliga bilddata<br />
ska sparas. En generell rekommendation till<br />
nordiska tandläkare måste därför vara att bildkomprimering<br />
inte ska användas i den primära<br />
lagringen av digitala bilder.<br />
english summary<br />
Film and digital radiographic receptors<br />
Ann Wenzel, Anne Møystad<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> <strong>2009</strong>; 101 (1): 36–44<br />
X-ray film emulsion consists mainly of silver<br />
halide grains, which after exposure are reduced<br />
to metallic silver in the basic – or more<br />
recently ascorbic acid-based – developmental<br />
process. Ascorbic acid-based chemicals are less<br />
toxic and do not smell and should be preferred<br />
in dental practice. The dentists can choose<br />
between the film and three well established<br />
digital receptors for intraoral radiography, the<br />
ccd-based sensor, the cmos-based sensor and<br />
the photostimulable phosphor plate (psp). Film<br />
technology implies that the emulsion can be<br />
damaged, and image quality is highly dependent<br />
on the developmental chemicals and procedure.<br />
Patients feelings of unpleasantness during an<br />
intraoral radiographic examination is higher<br />
with digital receptors than with film. psp plates<br />
are less unpleasant than sensors, and thicker<br />
sensors are more unpleasant than thinner sensors<br />
and a wireless sensor. Even though the<br />
digital receptors are re-used for exposure of<br />
many consecutive patients, cross-contamination<br />
seems not be a problem since bacteria from the<br />
oral cavity could not be cultured from psp plates<br />
when these were packed in envelopes during<br />
exposure. The sensors can be wiped with alcohol<br />
tissue while the plates do not tolerate<br />
wiping.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
43
VETENSKAP & KLINIK<br />
Wenzel & Møystad<br />
Film should be read on a light box with a<br />
reasonable luminance (>1700 cd/m2), and digital<br />
images are read on the computer monitor.<br />
Recent high-cost ldc monitors do not increase<br />
caries diagnostic accuracy, and older low-cost<br />
monitors do not impair accuracy.<br />
One of the advantages of digital imaging<br />
compared with film is the ability to change the<br />
image after capture. The development of »taskspecific«<br />
enhancement algorithms may in the<br />
future be an aid for the dentist as well as automatic<br />
computer-assisted image analysis. Film<br />
radiographs are often mislaid, and few dentists<br />
use double film or make film copies. A digital<br />
image can be »copied« infinitely to third parties,<br />
but the file of a patient should be encrypted<br />
before sent over the Internet. When exported<br />
from its original software, the digital image<br />
may be fraudulently changed, undetectable to<br />
the observer. Irreversible image compression,<br />
like jpeg changes the pixel values and implies<br />
a destruction of the original image. Generally,<br />
compression should be avoided in the primary<br />
storage of digital images.<br />
Den fullständiga referenslistan<br />
kan rekvireras<br />
från huvudförfattaren.<br />
Artikeln är översatt<br />
från danska av Nordisk<br />
Oversættergruppe,<br />
Köpenhamn.<br />
1. White SC, Pharoah MJ. Oral<br />
Radiology. Principles and<br />
interpretation. Mosby, 5th<br />
Edition, 2004.<br />
2. Syriopoulos K, Velders XL,<br />
Sanderink GC, van der Stelt<br />
PF. Sensitometric and<br />
clinical evaluation of a new<br />
F-speed dental X-ray film.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
2001; 30: 40–4.<br />
3. Wenzel A, Sewerin I. Stråledoser,<br />
stråleskader, strålehygiejne.<br />
Munksgaard, 2.<br />
udgave, 2005.<br />
4. Wenzel A, Møystad A. Decision<br />
criteria and characteristics<br />
of Norwegian general<br />
dental practitioners selecting<br />
digital radiography.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
2001; 30: 197–202.<br />
5. Tsuchida R, Araki K, Endo A,<br />
Funahashi I, Okano T. Physical<br />
properties and ease of<br />
operation of a wireless<br />
intraoral x-ray sensor. Oral<br />
Surg Oral Med Oral Pathol<br />
Oral Ra diol Endod 2005;<br />
100: 603–8.<br />
6. Gröndahl HG, Wenzel A,<br />
Borg E, Tammisalo E. An<br />
image plate system for<br />
digital in traoral radiography<br />
– The Digora. Dent<br />
Update 1996; 23: 334–7.<br />
7. Wenzel A. Effect of varying<br />
gray-scale resolution on<br />
detectability of bone lesions<br />
in in traoral radiographs<br />
digitized for teletransmission.<br />
Scand J Dent Res 1987;<br />
95: 483–92.<br />
8. Berkhout WE, Verheij JG,<br />
Syriopoulos K, Li G, Sanderink<br />
GC, van der Stelt PF.<br />
Detection of proximal caries<br />
with high-resolution and<br />
standard resolution digital<br />
radiographic systems.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
2007; 36: 204–10.<br />
9. Wenzel A, Haiter-Neto F,<br />
Gotfredsen E. Influence of<br />
spatial resolution and bit<br />
depth on detection of small<br />
caries lesions with digital<br />
receptors. Oral Surg Oral<br />
Med Oral Pathol Oral Radiol<br />
Endod 2007; 103: 418–22.<br />
10. Heo MS, Han DH, An BM,<br />
Huh KN, Yi WJ, Lee SS et al.<br />
Effect of ambient light and<br />
bit depth of digital radiographs<br />
on observer performance<br />
in determination of<br />
endodontic file position.<br />
Oral Surg Oral Med Oral<br />
Pathol Oral Radiol Endod<br />
2008; 105: 239–44.<br />
11. Wakoh M, Farman AG, Scarfe<br />
WC, Kelly MS, Kuroyanagi K.<br />
Perceptibility of defects in<br />
an aluminum test object: a<br />
comparison of the RVG-S<br />
and first generation VIXA<br />
systems with and without<br />
added niobium filtration.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
1995; 24: 211–4.<br />
12. Borg E, Gröndahl HG. On the<br />
dynamic range of different x<br />
ray photon detectors in<br />
intra-oral radiography. A<br />
comparison of image quality<br />
in film, charge-coupled<br />
device and storage<br />
phosphor systems. Dentomaxillofac<br />
Radiol 1996;<br />
25: 82–8.<br />
13. Borg E, Attaelmanan AG,<br />
Gröndahl HG. Image plate<br />
systems differ in physical<br />
perform ance. Oral Surg Oral<br />
Med Oral Pathol Oral Radiol<br />
Endod 2000; 89: 118–24.<br />
14. Berkhout WE, Beuger DA,<br />
Sanderink GC, van der Stelt<br />
PF. The dynamic range of<br />
digital radiographic systems:<br />
dose reduction or risk<br />
of overexposure? Dentomaxillofac<br />
Radiol 2004; 33: 1–5.<br />
15. Farman AG, Farman TT. A<br />
comparison of 18 different<br />
x-ray detectors currently<br />
used in dentistry. Oral Surg<br />
Oral Med Oral Pathol Oral<br />
Radiol Endod 2005; 99:<br />
485–9.<br />
16. Attaelmanan AG, Borg E,<br />
Gröndahl HG. Signal-tonoise<br />
ratios of 6 intraoral<br />
digital sensors. Oral Surg<br />
Oral Med Oral Pathol Oral<br />
Radiol Endod 2001; 91:<br />
611–5.<br />
17. Wenzel A, Søbye I, Andersen<br />
M, Erlendsson T. Intraorale<br />
digitale receptorers dynamikområde<br />
og evne til at<br />
fremstille et lavkontrastobjekt.<br />
Tandlægebladet 2007;<br />
14: 1080–6.<br />
18. Skov SJ, Sewerin I. Konstanskontrol<br />
af fremkaldeprocessen<br />
ved brug af<br />
dentalrøntgenanlæg med<br />
spændinger til og med 70<br />
kV. Tandlægebladet 2000;<br />
104: 250–4.<br />
19. Borch V, Østergaard M,<br />
Gotfredsen E, Wenzel A.<br />
Identifikation af billedfejl,<br />
der er særlige for røntgenoptagelse<br />
med digitale<br />
intrao rale receptorer.<br />
Tandlægebladet 2008,<br />
112: 720–31.<br />
20. Bedard A, Davies TD,<br />
Angelopoulos C. Storage<br />
phosphor plates: how durable<br />
are they as a digital<br />
radiographic system? J<br />
Comtemp Dent Pract 2004;<br />
5: 57–69.<br />
21. Molander B, Gröndahl H-G.<br />
Durability of storage<br />
phosphor plates. Abstract<br />
44, Con gress of Dentomaxillofacial<br />
Radiology, Beijing,<br />
China 2007.<br />
22. Ramamurthy R, Canning CF,<br />
Scheetz JP, Farman AG. Time<br />
and motion study: a comparison<br />
of two photostimulable<br />
phosphor imaging<br />
systems used in dentistry.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
2006; 35: 315–8.<br />
23. Aknediz BG, Gröndahl HG,<br />
Kose T. Effect of delayed<br />
scanning of storage<br />
phosphor plates. Oral Surg<br />
Oral Med Oral Pathol Oral<br />
Radiol Endod 2005; 99:<br />
603–7.<br />
24. Aknediz BG, Gröndahl HG.<br />
Degradation of storage<br />
phosphor images due to<br />
scanning delay. Dentomaxillofac<br />
Radiol 2006; 35:<br />
74–7.<br />
25. Ang DB, Angelopoulos C,<br />
Katz JO. How does signal<br />
fade on photo-stimulable<br />
storage phosphor imaging<br />
plates when scanned with a<br />
delay and what is the ef fect<br />
on image quality? Oral Surg<br />
Oral Med Oral Pathol Oral<br />
Radiol Endod 2006; 102:<br />
673–9.<br />
26. Martins MG, Whaites EJ,<br />
Ambrosano GM, Haiter-Neto<br />
F. What happens if you delay<br />
scanning Digora phosphor<br />
storage plates (PSPs) for up<br />
4 hours? Dentomaxillofac<br />
Radiol 2006; 35: 143–6.<br />
27. Lopes SL, Cruz AD, Ferreira<br />
RI, Bóscolo FN, Almeida SM.<br />
Image quality in partially<br />
erased DenOptix® storage<br />
phosphor plates. Braz Oral<br />
Res 2008; 22: 78–83.<br />
28. Berkhout WE, Sanderink GC,<br />
van der Stelt PF. A comparison<br />
of digital and film<br />
radiography in Dutch dental<br />
practices assessed by questionnaire.<br />
Dentomaxillofac<br />
Radiol 2002; 31: 93–9.<br />
29. Wenzel A, Møystad A. Experience<br />
of Norwegian general<br />
dental practitioners with<br />
solid state and storage<br />
phosphor detectors. Dentomaxillofac<br />
Radiol 2001;<br />
30: 203–8.<br />
30. Hellén-Halme K, Rohlin M,<br />
Petersson A. Dental digital<br />
radiography: a survey of<br />
quality aspects. Swed Dent J<br />
2005; 29: 81–7.<br />
www.tandlakartidningen.se<br />
44<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK BÖCKER<br />
Inte optimalt<br />
om volymtomografi<br />
cone-beam volumetric<br />
imaging in dental, oral<br />
and maxillofacial medicine<br />
Zöller JE, Neugebauer J<br />
Förlag: Quintessence, 2008<br />
Antal sidor: 228<br />
Pris: 118 £<br />
isbn: 978-3-938947-46-3<br />
Konventionell datortomografi,<br />
ct, är en typ av skiktröntgen<br />
som har varit en<br />
viktig undersökningsmetod<br />
sedan mitten av 1970-talet.<br />
Av kostnadsmässiga skäl<br />
har datortomograferna<br />
ursprungligen funnits på<br />
medicinska röntgenavdelningar<br />
där även odontologiska<br />
undersökningar<br />
utförts. Tack vare ny teknik<br />
är numera volymtomografi<br />
(cone beam tomography,<br />
cbct) tillgängligt på marknaden.<br />
En del cbct-utrustningar<br />
är även designade<br />
för undersökningar i det<br />
dentomaxillofaciala området,<br />
till lägre kostnad och<br />
stråldos. Dessutom är vissa<br />
av dessa apparater en integrerad<br />
del i panoramaröntgenmaskiner.<br />
I Sverige får dessa apparater<br />
användas av specialister<br />
i odontologisk<br />
radiologi som även har det<br />
diagnostiska ansvaret för<br />
undersökningarna, eller i<br />
samarbete med en radiolog.<br />
Tekniken är överlägsen<br />
konventionell tomografi<br />
och kommer att kunna förbättra<br />
diagnostiken nämnvärt.<br />
Således finns ett stort<br />
behov av ökad kunskap om<br />
denna nya teknik.<br />
Inledningskapitlet beskriver<br />
tekniken och berör<br />
faktorer som påverkar bildkvaliteten<br />
jämte artefakter.<br />
I följande kapitel beskrivs<br />
olika patologiska tillstånd i<br />
tänder och alveolarutskotten<br />
och i käkarna. Speciella<br />
kapitel har även tillägnats<br />
ortodontiska utredningar,<br />
och implantatutredningar<br />
har också fått egna kapitel.<br />
I korthet har även en del<br />
specialundersökningar som<br />
exempelvis av spottkörtlar,<br />
käkleder, paranasala sinus<br />
och traumatiska tillstånd i<br />
ansikte och käkar berörts.<br />
Tyvärr är boken något undermålig<br />
både när det gäller<br />
beskrivning av tekniken<br />
och patologiska tillstånd.<br />
Fallbeskrivningsbilderna är<br />
svåra att tyda, små och inte<br />
heller demonstrativa. Man<br />
har inte heller satsat på ett<br />
kapitel om skiktröntgenanatomi<br />
som är avgörande<br />
för det diagnostiska arbetet.<br />
Man har utgått från panoramarekonstruktioner,<br />
vilket inte känns optimalt<br />
när det gäller 3-d-bildteknik.<br />
cbct-tekniken bedöms<br />
numera inte helt tillfredsställande<br />
för diagnostik av<br />
komplicerade ansiktsfrakturer,<br />
spottkörtlar eller<br />
sinusutredningar och bitvis<br />
ger boken inte helt korrekt<br />
utredningsgång vad gäller<br />
odontologiska utredningar.<br />
Dessutom lyfts inte, enligt<br />
min mening, fördelarna<br />
med denna revolutionerande<br />
teknik fram på ett<br />
optimalt sätt.<br />
babak falahat<br />
Nyhet!<br />
Munspegel med ständigt<br />
ren och klar spegelbild<br />
INGET MER TORKANDE AV<br />
SPEGEL!<br />
Konventionell munspegel<br />
UPPTÄCK NÖJET MED ATT<br />
ALLTID SE VARJE DETALJ!<br />
ANVÄND TIDEN TILL ATT<br />
RENGÖRA TÄNDER - INTE<br />
SPEGLAR!<br />
EverClear munspegel<br />
Vill du veta mer?<br />
Kontakta oss!<br />
W&H Nordic AB<br />
t 08-445 88 30,<br />
e office@whnordic.se, wh.com<br />
EverClear baspaket.<br />
Spegel inkl 2 st batterier och laddare.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
45
VETENSKAP & KLINIK<br />
Hintze & Wiese<br />
Det här kan du<br />
se i panoramabilden<br />
sammanfattat Panoramaradiografi har funnits de senaste 50 åren.<br />
I dag är panoramaundersökningar mycket vanliga och används för ett<br />
brett diagnostiskt spektrum. I den här artikeln går vi igenom det mest<br />
basala i panoramatekniken och redogör för vad man kan se i en panoramabild.<br />
Artikeln går även igenom de vanligaste indikationerna för<br />
undersökning, konsekvenser av stråldoser och krav på bildkvalitet.<br />
Hanne Hintze<br />
tandläkare, lektor, phd,<br />
dr odont, avdelningen<br />
för oral radiologi,<br />
Århus tandläkarskola<br />
E-post: hhintze@odont.<br />
au.dk<br />
Mie Wiese<br />
tandläkare, phd,<br />
avdelningen för radiologi,<br />
Köpenhamns<br />
tandläkarskola<br />
Panoramaradiografi är en röntgenteknik<br />
baserad på tomografi (skiktröntgen) som<br />
resulterar i en bild av en patients nedre<br />
ansiktshalva. Bilden kallas panoramaröntgenbild<br />
och ska i en standardversion återge patientens<br />
käkar i sin helhet, det vill säga återgivning<br />
av alla anatomiska strukturer från öra till öra<br />
i horisontell riktning och från hakspetsen till botten<br />
av ögonhålorna i vertikal riktning (figur 1).<br />
I början av 1900-talet utvecklades den radiografiska<br />
tomografitekniken som använde en rörlig<br />
röntgenkälla tillsammans med en rörlig film<br />
under exponering. Med denna teknik kunde man<br />
på detta tidiga stadium framställa röntgenbilder<br />
av utvalda vävnadssnitt av plana kroppsdelar.<br />
Tekniken användes företrädesvis för att lokalisera<br />
främmande kroppar, mestadels projektiler.<br />
Forskaren som år 1922 fick det första patentet på<br />
denna teknik sade redan vid den här tiden att tekniken<br />
kunde förfinas så att också böjda vävnadsstrukturer<br />
som käkarna skulle kunna undersökas.<br />
Det skulle emellertid gå cirka 30 år innan de första<br />
apparaterna för tomografiska undersökningar<br />
av käkarna blev kommersiellt tillgängliga.<br />
De första röntgenapparaterna för tomografiska<br />
avbildningar av käkarna utvecklades efter<br />
två olika koncept. Det ena utnyttjade en intraoral<br />
röntgenkälla och en extraoralt placerad film,<br />
svept om antingen över- eller underkäken, och<br />
resulterade i en sammanhängande bild av den<br />
käke som exponerades (1). Sådana röntgenapparater<br />
kallades »panograph panoramic units« och<br />
började säljas på 1950-talet. Undersökningar med<br />
apparaten resulterade emellertid i bilder med<br />
mycket kraftig geometrisk förvrängning (distorsion)<br />
och medförde en mycket hög stråldos till<br />
de orala vävnaderna, särskilt tungan. Det senare<br />
utgjorde dock inte något särskilt stort bekymmer<br />
förrän på 1980-talet, när engelska myndigheter<br />
rekommenderade att apparaterna skulle tas bort<br />
från tandläkarklinikerna.<br />
Det andra konceptet för de tidiga tomografiska<br />
avbildningarna av käkarna använde en extraoral<br />
röntgenkälla och en intraoral film som låg skyddad<br />
i vattentätt emballage med bly på baksidan<br />
[1]. Under exponeringen fördes röntgenkällan<br />
manuellt kring patientens huvud och tog en bild<br />
av antingen över- eller underkäken. Om detta<br />
koncept kom till praktisk användning vet man<br />
inte, men det förfinades och 1946 presenterade<br />
dr Paatero från Finland den första prototypen<br />
för en extraoralt roterande panoramaröntgenapparat.<br />
Apparaten var i motsats till tidigare<br />
utrustningar försedd med en stationär extraoral<br />
röntgenkälla men användes fortfarande tillsammans<br />
med en intraoral film. Under exponeringen<br />
roterades den sittande patienten manuellt förbi<br />
röntgenkällan. År 1949 lyckades Paatero byta ut<br />
den obekväma intraorala filmen mot en extraoralt<br />
placerad film i en böjd kassett. Därmed blev<br />
det möjligt att också röra filmen under exponeringen.<br />
Patienten satt i en stol som, med hjälp av<br />
en elektrisk motor kopplad till ett hjul på stolen,<br />
drogs förbi den stationära röntgenkällan medan<br />
filmen (placerad mitt emot röntgenkällan) rördes<br />
i motsatt riktning mot patienten. Genom att<br />
placera filmen extraoralt kunde den göras större,<br />
så att den täckte bägge käkarna.<br />
Tekniken utvecklades och under 1950-talet<br />
kunde man köpa panoramaröntgenapparater<br />
som utnyttjade en rörlig röntgenkälla framför en<br />
rörlig patient. I takt med att röntgenkällans rörelsemönster<br />
förbättrades uppnåddes stora förbättringar<br />
i bildkvaliteten, eftersom projektionen<br />
blev mer och mer ortoradiell. Det innebar att<br />
förekomsten och utsträckningen av approximala<br />
överlappningar av intilliggande tänder reducerades.<br />
Den finske uppfinnaren var heller inte sen<br />
46<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Figur 1. Standardpanoramabild. Horisontella pilar markerar örat, vertikala vita pilar markerar underkäkens<br />
nedre begränsning och vertikala svarta pilar markerar botten på ögonhålorna.<br />
att kalla sina förbättringar av panoramaröntgentekniken<br />
för »orthoradial jaw pantomography«,<br />
ofta förkortat »orthopantomography«.<br />
Vidareutvecklingen av panoramaröntgenapparater<br />
har fortsatt. Vi har bland annat fått apparater<br />
där röntgenkällan har ett förbättrat rörelsemönster,<br />
generatorer med konstant spänningspotential,<br />
fokusskikt som harmonierar bättre med<br />
patienternas käkformer och markeringsljus för<br />
korrekt patientpositionering. Dessutom är många<br />
senare panoramaröntgenapparater försedda med<br />
program för andra projektioner än panorama; till<br />
exempel tvärsnittstomografi, stereoscanografi<br />
samt käkleds- och käkhåleprojektioner. Det senaste<br />
inom panoramaradiografi är digitala apparater.<br />
I de digitala apparaterna används antingen<br />
ett sensor- eller ett fosforplattesystem för bildframställning.<br />
Vetenskapliga undersökningar har<br />
visat att den diagnostiska kvaliteten i digitala panoramaröntgenbilder<br />
inte avviker från kvaliteten<br />
i konventionella filmbaserade bilder [2].<br />
teknik<br />
Panoramaradiografi bygger som sagt på tomografiprincipen,<br />
där endast objekt/strukturer som<br />
befinner sig i fokus (rotationsområdet mellan<br />
röntgenkällan och bildreceptorn) avbildas skarpt<br />
och identifierbart. Objekt/strukturer som befinner<br />
sig utanför fokus avbildas oskarpa och förvrängda<br />
(med distorsion). De flesta panoramaapparater<br />
har ett fokusskikt som är hästskoformat<br />
med ett mycket smalt (cirka 10 mm) frontområde<br />
och ett något bredare (cirka 25 mm)<br />
sidoområde. Positioneringen av patienten i apparatens<br />
fokusskikt är avgörande för hur tänder<br />
och käkar återges i den färdiga bilden och radiografens<br />
förståelse för panoramaröntgentekniken<br />
är ofta avgörande för att man ska få bra panoramaröntgenbilder.<br />
Förståelse för panoramaröntgentekniken<br />
är också en förutsättning för att fel<br />
ska kunna identifieras och korrigeras.<br />
De vanligaste patientpositioneringsfelen framgår<br />
av figur 2. Dessa fel, tillsammans med panoramaröntgenbildens<br />
generella begränsningar i<br />
upplösning (en konventionell panoramafilm har<br />
en upplösning på 5–6 linjepar per mm medan en<br />
intraoral film har en upplösning på cirka 20 linjepar<br />
per mm), stor förstoringsgrad (cirka 15–70 %,<br />
som kan variera inom samma bild), ofta förekommande<br />
approximala tandöverlappningar i premolar-/molarområdena<br />
samt överprojektion av<br />
mjukvävnad, luft och »spökskuggor« på viktiga<br />
käk-/tandområden, ska tas med i beräkningen<br />
innan man väljer panoramaundersökning framför<br />
alternativa undersökningar för radiologisk<br />
utredning av ett konkret problem.<br />
bildtolkning<br />
För att kunna tolka en panoramaröntgenbild korrekt<br />
är det viktigt att ha kunskap om vilka anatomiska<br />
strukturer som ses i bilden, hur dessa<br />
strukturer avbildas samt känna till normalvariationer<br />
och förändringar som kan uppstå över tid.<br />
De anatomiska strukturer som uppträder i en<br />
panoramaröntgenbild är talrika och kan delas in<br />
i undergrupperna hårdvävnad, mjukvävnad, luft<br />
och »spökskuggor«:<br />
Hårdvävnad – hela underkäken inklusive<br />
käklederna samt anteriora delen av överkäken,<br />
käkhålor, näs- och kindben. Det gör det möjligt<br />
att se bland annat tänder, marginalt ben, hårda<br />
gommen, botten samt fram- och bakväggen på<br />
käkhålorna, nässkiljeväggen, anteriora delen av<br />
nedre näsmusslan samt okbågen.<br />
Mjukvävnad – framträder mjölkvit och syns<br />
tydligast intill ett mörkt (radiolucent) område.<br />
Vanligtvis lokaliseras ytteröra, mjuka gommen,<br />
tungrygg, nästipp och eventuellt läppar.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
47
VETENSKAP & KLINIK<br />
Hintze & Wiese<br />
a<br />
e<br />
b<br />
f<br />
c<br />
g<br />
d<br />
h<br />
Luft – avbildas som radiolucenta områden och<br />
ses på var sida av skiljeväggen i näsan, över rotspetsarna<br />
på överkäksincisiverna på grund av leden<br />
mellan de två översta halskotorna, över och<br />
under hårda gommen samt tvärs över höger och<br />
vänster ramus mandibulae på grund av luften i<br />
naso-, oro- och hypofarynx (figur 3).<br />
Luftavbildningen under hårda gommen på<br />
grund av luften i orofarynx kan elimineras om<br />
patienten pressar tungryggen upp mot hårda<br />
gommen under exponeringen. Detta brukar vara<br />
en förutsättning för att rotspetsarna på tänderna<br />
i överkäken ska kunna ses i den färdiga bilden.<br />
»Spökskuggor« (ghost shadows) – uppstår när<br />
täta (radiopaka) objekt som befinner sig utanför<br />
eller i ytterkanten av fokusskiktet avbildas på<br />
andra ställen i panoramaröntgenbilden än där<br />
de reellt är placerade. Typiska spökskuggor är<br />
halskotpelaren, som avbildas i mitten av panoramaröntgenbilden<br />
(figur 2a), motsatt sidas underkäksvinkel<br />
som avbildas i motsatt sidoparti av<br />
panoramaröntgenbilden (figur 3) samt örhängen<br />
som kastar skuggor på motsatt sida av bilden än<br />
där de sitter (figur 4).<br />
48<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Figur 2 a–h. De vanligaste<br />
positioneringsfelen:<br />
a) En icke utsträckt halskotepelare resulterar<br />
i en kompakt, radiopak skugga över hakpartiet<br />
(pilar) så att underkäkens front (inklusive<br />
incisiver) döljs/överprojiceras.<br />
b) Anterior placering av patientens incisiver<br />
i förhållande till apparatens skärpezon resulterar<br />
i oskarpa och för smala incisiver.<br />
Dessutom kommer patientens halskotor att<br />
dominera bildens sidopartier och överprojicera<br />
högra och vänstra ramus mandibulae.<br />
c) Posterior placering av patientens incisiver<br />
i förhållande till apparatens skärpezon resulterar<br />
i oskarpa och för breda incisiver.<br />
d) Sänkt haka resulterar i ett förhållandevis<br />
stort hakparti och en positiv ocklusionskurva.<br />
En sådan bild karakteriseras vanligtvis av<br />
oskarpa underkäksincisiver och eventuellt<br />
brist på återgivning av käkledskondylerna<br />
som lokaliseras superiort om bildarealen.<br />
e) Lyft haka ger en bild som präglas av negativ<br />
ocklusionskurva. På en sådan bild avtecknas<br />
överkäksincisiverna oskarpt och bakkanterna på<br />
rami mandibulare saknas ofta i bildarealen.<br />
f) Om patientens käkposition roteras resulterar<br />
det i en storleksvariation mellan högra och<br />
vänstra sidans tänder och käkar. Den sida som<br />
patienten roterar näsan mot (här den högra<br />
sidan), återges större i horisontell riktning (vita<br />
streck) än motsatt sida, som i sin tur återges<br />
förminskad i horisontell riktning (svarta streck).<br />
g, h) Om patienten rör sig under exponeringen<br />
uppstår oskärpa och överlappning.<br />
g) Rörelse i vertikal riktning kan medföra konturhopp<br />
i basis mandibulae (dubbel pil) och en<br />
vågformad teckning av alla strukturer ovanför<br />
(smala pilar).<br />
h) Rörelse i horisontell riktning medför oskärpa<br />
och eventuell dubbelteckning av tänder (pil).<br />
När en panoramaröntgenbild granskas för diagnostiska<br />
ändamål måste granskaren alltid ta<br />
med patientuppgifter som kön, ålder, symtom<br />
et cetera, men även eventuella resultat av tidigare<br />
undersökningar som anamnes, klinisk undersökning,<br />
tidigare röntgenundersökningar och<br />
liknande, i sina överväganden. Man måste även<br />
tänka på panoramaröntgenbildens begränsningar<br />
och vara öppen för att kompletterande röntgenundersökningar<br />
kan vara nödvändiga för att<br />
en fullständig radiologisk bedömning av patienten<br />
ska kunna göras.<br />
Figur 3.Panoramabild med tydlig avbildning av luft i farynx (tjocka pilar),<br />
och mellan tungrygg och hårda gommen (tunna pilar). Den streckade linjen<br />
markerar spökskugga från vänstra underkäksvinkeln.<br />
Figur 4. »Spökskuggor« från smycken. H=halskedja, T=tungpiercing,<br />
N=näsring, Ø=örhängen, VØ=spökskugga från det vänstra örhänget.<br />
avvikelser blir bra belysta<br />
med panoramaröntgen<br />
Avvikelser i tanduppsättningen<br />
Antal: Över- eller undertaliga tänder kan vanligtvis<br />
bedömas korrekt i en panoramaröntgenbild.<br />
Ett undantag kan vara små övertaliga tänder i<br />
överkäksfronten (mesiodens), som på grund av<br />
spökskuggor från halskotorna kan vara svåra att<br />
se (figur 5 a, b).<br />
Retinerade tänder: Retinerade tänder och deras<br />
läge framträder vanligtvis tydligt i en panoramaröntgenbild.<br />
Den retinerade tandens mesiodistala<br />
utsträckning kan ofta användas för att bedöma<br />
tandens orofociala placering i förhållande<br />
till intilliggande tänder. Under förutsättning att<br />
panoramaröntgenbilden är utan höger-/vänstersidig<br />
asymmetri kommer en retinerad tand som<br />
framträder bred och oskarp jämfört med motsvarande<br />
tand på den andra sidan av mittlinjen att<br />
ligga oralt (figur 6), medan en retinerad tand som<br />
framträder smal och oskarp ligga facialt. Regeln<br />
ska emellertid användas varsamt på tandtyper<br />
som har tendens att variera i storlek.<br />
På grund av platsbrist bryter visdomständer<br />
i underkäken ofta inte fram eller endast delvis<br />
fram. Panoramaundersökning är den vanligaste<br />
metoden för radiologisk bedömning av<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
49
VETENSKAP & KLINIK<br />
Hintze & Wiese<br />
a<br />
Figur 5 a, b. a) Beskuren panoramabild där det är svårt att med säkerhet diagnostisera mesiodens<br />
regio 21. b) Intraoral, periapikal röntgenbild regio 21 (samma patient som 6 a) visar tydligt närvaro<br />
av mesiodens (pilar.)<br />
b<br />
karies, rotresorptioner, apikal parodontit/radikulär<br />
cysta, förlust av marginalt ben, follikulära<br />
cystor och liknande (figur 8). När det gäller patologiska<br />
förändringar som karies, marginal benförlust<br />
och apikal parodontit är panoramaröntgenbilden<br />
inte lika tillförlitlig som intraorala<br />
röntgenbilder. Den kan i stället användas som en<br />
översiktsbild från vilken man väljer riskbenägna<br />
eller misstänkta tänder för en mer detaljerad undersökning<br />
(till exempel intraorala bilder). Principen<br />
kan bland annat användas på patienter som<br />
ska fokussaneras, eller som ska bedömas både generellt<br />
och specifikt i samband med större och<br />
omfattande behandlingsplaner.<br />
Figur 6. Beskuren panoramabild av barn med retinerad<br />
23. Det breddade utseendet på 23 i förhållande<br />
till 13 indikerar palatinalt liggande 23.<br />
dessa tänder eftersom den återger tanden i sin<br />
helhet, oavsett placering (figur 7). Förutom att<br />
återge visdomstanden i underkäken i sin helhet<br />
kan panoramaröntgenbilden återge tandens<br />
utvecklingsstadium, antal rötter, läge (vertikal,<br />
mesioangulerad, distoangulerad, horisontell,<br />
transversal), utsträckningen av ett eventuellt<br />
koronalt bentäcke, rötternas vertikala relation<br />
till mandibularkanalen samt eventuella patologiska<br />
tillstånd som karies, follikulär cysta, utvidgat<br />
perikoronarrum och extern resorption på<br />
intilliggande tand. Panoramabilden ger dock inte<br />
information om visdomstandens orofaciala läge i<br />
förhållande till intilliggande tand och mandibularkanalen.<br />
En sådan utredning kräver kompletterande<br />
röntgenundersökning.<br />
Generellt status: Utifrån panoramaröntgenbilden<br />
kan man snabbt bilda sig en uppfattning om<br />
tanduppsättningens utvecklingsstadium (kron-/<br />
rotbildning), restaurationsgrad (kron-/brorestaurationer,<br />
rotfyllningar), förändringar/avvikelser<br />
och närvaro av patologiska tillstånd som<br />
Förändringar i själva käkbenet<br />
I en panoramaröntgenbild bör käkbenets morfologi<br />
och struktur bedömas systematiskt och en<br />
direkt jämförelse mellan patientens högra och<br />
vänstra sida ska göras. Höjden på det marginala<br />
benet i tandlösa områden kan vanligtvis bedömas<br />
i panoramaröntgenbilden, när man tar hänsyn<br />
till bildens förstoringsgrad. Detta görs bäst efter<br />
en indexerad metallmarkör med känd dimension<br />
som är placerad i aktuella områden (figur<br />
9). Detta tillvägagångssätt är särskilt relevant i<br />
samband med planering av implantatbehandling.<br />
Panoramabilden kan inte användas för att<br />
bedöma käkbenets orofaciala utsträckning, men<br />
kan ge information om eventuella intilliggande<br />
tänders lutning i horisontalplanet och därmed ge<br />
en indikation för den horisontella vinklingen av<br />
planerade implantat.<br />
Radiolucenta förändringar i käkarna utan direkt<br />
koppling till tänder kan förekomma vid<br />
patologiska förändringar som residuala cystor,<br />
tumörer, periapikal cementdysplasi, osteomyelit<br />
och frakturer eller vid anatomiska variationer<br />
som exempelvis fovea mandibularis och statisk<br />
bencysta (Stafnes cysta). Radiopaka förändringar<br />
i käkarna utan direkt koppling till tänder<br />
kan förekomma vid patologiska förändringar<br />
50<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
som tumörer, förkalkningar i spottkörtlar (primärt<br />
i glandula submandibularis), tonsiller och<br />
lymfknutor, anatomiska variationer som exostoser<br />
(primärt torus mandibularis) och enostoser<br />
(vanligast posteriort i underkäken) samt förekomst<br />
av främmande kroppar (kvarblivet amalgam,<br />
rotfyllningsmaterial eller liknande).<br />
Käkhålor<br />
Inte sällan ses hel eller delvis slöjning/förtätning<br />
i käkhålorna orsakat av inflammation eller<br />
en mukös retentionscysta. Inflammation medför<br />
vanligtvis diffus slöjning och har ofta samband<br />
med symtom, medan en mukös retentionscysta<br />
ses som en väl avgränsad, kupolformad förtätning,<br />
ofta över käkhålans botten. Den här förändringen<br />
är ofta tillfällig och medför inga symtom.<br />
En mukös retentionscysta kräver inte behandling<br />
och försvinner ofta spontant.<br />
Käkled<br />
I en standardpanoramaröntgenbild kan man<br />
vanligtvis, trots distorsion, se hela processus<br />
condylaris mandibulae medan fossa mandibularis<br />
och tuberculum articulare ofta bara kan ses<br />
delvis på grund av överprojektion av skallbasen<br />
och okbågen [3]. Moderata till manifesta morfologiska<br />
förändringar i processus condylaris<br />
framträder vanligtvis i en panoramaröntgenbild.<br />
Artros (gikt/kronisk degenerativ förändring<br />
utan primär inflammation) kan exempelvis ses<br />
som tillplattning, subkondral cystbildning, yterosion<br />
och/eller ökad sklerotisering, medan artrit<br />
(primär inflammatorisk sjukdom) ses som en<br />
oregelbunden ytbegränsning, eventuellt yterosion,<br />
formförändring och i svåra fall fullständig<br />
destruktion av processus condylaris mandibulae<br />
samt tillplattning av de temporala ledkomponenterna,<br />
om de är synliga i panoramaröntgenbilden.<br />
indikation för panoramaundersökning<br />
Röntgenundersökning är ofta nödvändig som<br />
komplement till en klinisk undersökning för att<br />
man ska få en fullständig diagnostisk utredning<br />
av ett eller flera konkreta problem. Innan man<br />
bestämmer sig för vilken röntgenundersökning<br />
man ska göra bör de alternativa undersökningsmetodernas<br />
begränsningar vägas mot varandra.<br />
Man bör välja den undersökning som rent teoretiskt<br />
ger det mest korrekta resultatet. En undersöknings<br />
relevans uttrycks ofta med hjälp av sensitivitet<br />
och specificitet, där sensitiviteten anger<br />
undersökningens förmåga att identifiera sjuka<br />
bland faktiskt sjuka, medan specificiteten anger<br />
undersökningens förmåga att identifiera friska<br />
bland faktiskt friska. Den perfekta undersökningsmetoden<br />
har en sensitivitet på 1,00 och en<br />
specificitet på 1,00 som uttryck för att den identifierar<br />
alla individer korrekt. Värden under 1,00<br />
är däremot uttryck för att det sker feldiagnostik<br />
Figur 7. Standardpanoramabild av patient med en övertalig tand i samtliga<br />
fyra visdomstandsregioner.<br />
Figur 8. Beskuren panoramabild av äldre patient med multipla rotrester,<br />
periapikala uppklarningar samt karies och marginal benförlust.<br />
Figur 9. Beskuren panoramabild med metallindikatorer inlagda i samtliga<br />
käkkvadranter, (5 mm kulor) för bedöming av bildens förstoringsgrad.<br />
En uppmätt kuldiameter på 6 millimeter indikerar en förstoringsfaktor<br />
på 1,2 (20 %). Benmåttet som markerats med svart pil ska korrigeras för<br />
denna förstoringsfaktor.<br />
i form av att sjuka bedöms som friska, och friska<br />
bedöms som sjuka. I stort sett alla odontologiska<br />
undersökningar är behäftade med fel; alltså sensitivitets-<br />
och specificitetsvärden under 1,00.<br />
Panoramabilden är underlägsen intraorala undersökningar<br />
vid diagnostik av karies, marginal<br />
benförlust och periapikala förändringar och bör<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
51
VETENSKAP & KLINIK<br />
Hintze & Wiese<br />
a<br />
b<br />
c d<br />
Figur 10 a–d. a–d) Avgränsat fält av den tandbärande delen av käkarna. b) Fält av endast underkäken. c) Fält av över- och underkäkens<br />
molarområden. d) Avgränsat fält som endast visar patientens högra sida.<br />
därför inte ersätta dessa [1]. Panoramabilder är<br />
däremot oöverträffade för diagnostisk bedömning<br />
av visdomständer i underkäken före ett<br />
kirurgiskt avlägsnande, frakturer i mandibelns<br />
mellersta och posteriora del, större patologiska<br />
förändringar som cystor och tumörer som inte<br />
kan avbildas i sin helhet med hjälp av intraorala<br />
bilder, för att verifiera utvecklingsanomalier (till<br />
exempel ektopiskt placerade tänder) och förändringar<br />
utanför de områden som kan avbildas med<br />
hjälp av intraoral film.<br />
Dessutom kan panoramaundersökningen vara<br />
ett bra val som alternativ till intraorala undersökningar<br />
hos patienter som inte kan öppna munnen<br />
tillräckligt för att en intraoral bildreceptor ska<br />
kunna placeras, när uttalade kväljningsreflexer<br />
gör intraorala undersökningar svåra eller då panoramaröntgenbilden<br />
har samma diagnostiska<br />
riktighet som alternativa bilder, som resulterar i<br />
en högre effektiv stråldos. Panoramabilden kan<br />
också användas som screen-ingbild, varifrån<br />
man kan välja ut områden för en mer detaljerad<br />
undersökning.<br />
rutinmässiga panoramaundersökningar<br />
På en del håll tycks det vara kutym med rutinmässiga<br />
panoramaundersökningar. De kan gälla [4–6]<br />
nya vuxna patienter (hos exempelvis allmänpraktiker,<br />
militärkliniker och tandläkarskolor), tandlösa<br />
patienter före protesbehandling, patienter<br />
som ska genomgå ortodontibehandling och patienter<br />
som ska behandlas med implantat.<br />
Resultatet av rutinmässiga panoramaundersökningar<br />
(screening) hos de två första patientgrupperna<br />
har visat att det görs många oväntade<br />
fynd – men också att merparten av dessa fynd<br />
inte är behandlingskrävande, särskilt inte akut<br />
behandlingskrävande [7, 8]. Därmed bedöms patientnyttan<br />
av panoramascreeningen som liten<br />
och står inte i relation till den ekonomiska kostnaden<br />
och den strålbelastning som är de negativa<br />
konsekvenserna av screeningen. Konklusionen<br />
är att panoramascreening inte är acceptabelt.<br />
I samband med ortodontibehandling är det<br />
mycket vanligt att man gör en panoramascreening<br />
som ett led i den generella diagnostiken och<br />
den konkreta behandlingsplaneringen, även om<br />
vetenskapliga undersökningar visat att behandlarens<br />
diagnostiska slutresultat endast vid få tillfällen<br />
ändras genom att man har panoramaröntgenbilden<br />
till sitt förfogande. Dessutom är det<br />
utomordentligt få behandlingsplaner som initialt<br />
baserats på klinisk undersökning kompletterad<br />
med studiemodell som ändras genom att man tar<br />
med en screeningpanoramaröntgenbild [9–13].<br />
Resultaten i studierna kan inte användas för<br />
att konkludera att panoramaröntgenbilder inte<br />
behövs vid ortodontibehandling, men man kan<br />
undra varför de inte har fått specialisttandläkare<br />
i ortodonti att utarbeta riktlinjer för vilka patienter<br />
som skulle ha diagnostisk och behandlingsmässig<br />
nytta av en panoramaröntgenbild så att<br />
masscreening kan undvikas?<br />
Före implantatbehandling kan panoramaröntgenbilden<br />
användas för att bedöma de lämpligaste<br />
implantatställena eftersom benhöjd (korrigerat<br />
för bildens förstoringsgrad) och benkvalitet<br />
kan bedömas. Om det bara gäller att sätta in några<br />
få implantat är det vanligtvis mer rationellt med<br />
intraorala undersökningar.<br />
För efterkontroll av implantatets osseointegration<br />
är panoramaundersökningar inte lämpliga<br />
på grund av teknikens brist på fullständig ortoradialitet.<br />
52<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
konsekvenser av panoramaröntgen<br />
Den effektiva stråldosen vid en panoramaundersökning<br />
har i senare litteratur angetts till att variera<br />
från cirka 4 µSv till 30 µSv [14]. Den stora variationen<br />
beror på apparatens fabrikat och ålder.<br />
Ju äldre apparat desto högre effektiv dos. Digitala<br />
panoramaundersökningar medför i stort sett<br />
samma effektiva dos som konventionella panoramaundersökningar.<br />
Som jämförelse kan nämnas<br />
att den effektiva stråldosen vid en intraoral bild<br />
(periapikal eller bitewing) varierar från 1 till 8<br />
µSv [14]. Det vill säga att under de ur stråldossynpunkt<br />
mest gynnsamma omständigheterna kan<br />
en panoramaröntgenbild exponeras med en dos<br />
som motsvarar fyra intraorala bilder.<br />
Med många moderna panoramaröntgenapparater<br />
kan den effektiva dosen reduceras genom<br />
vertikal och horisontell inbländning av det standardmässigt<br />
bestrålade området, så att endast<br />
det relevanta området exponeras. Inbländning<br />
kan resultera i bildåtergivning av enbart den<br />
tandbärande delen av käkarna, enbart över- eller<br />
underkäken, enbart käkarnas molarområden,<br />
enbart höger och/eller vänster käkledsregion<br />
och så vidare (figur 10 a–d). Inbländning medför<br />
en stor reduktion av den effektiva stråldosen och<br />
kan resultera i effektivare bildtolkning, eftersom<br />
tandläkaren ska ta ställning till mer specifik region<br />
av patienten.<br />
Till i oktober 2007 fanns det i Danmark krav<br />
på att som minimum skydda barn med blyskydd i<br />
samband med panoramaundersökning men i dag<br />
finns inte längre krav om att använda blyskydd på<br />
utsatta patientgrupper vid odontologiska extraeller<br />
intraorala röntgenundersökningar (15, 16).<br />
kvalitetssäkring av röntgenbilder<br />
I Danmark lyder nästan alla panoramaröntgenapparater<br />
under Sundhedsstyrelsens »Bekendtgørelse<br />
om større dentalrøntgenanlæg« [15].<br />
Enligt detta ska röntgenapparaten och de bilder<br />
som produceras med jämna mellanrum kvalitetssäkras.<br />
Apparatens strålfält och upplösning<br />
ska i princip kontrolleras varje månad. Bildernas<br />
kvalitet ska bedömas indirekt – om man använder<br />
konventionell film – genom att man dagligen<br />
eller varje vecka bedömer framkallningsprocessen<br />
och varje månad ser till att filmkassetter och<br />
förstärkningsskärmar rengörs optimalt samt att<br />
man en gång i halvåret kontrollerar kassetternas<br />
kompression.<br />
english summary<br />
Panoramic radiography<br />
Hanne Hintze and Mie Wiese<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> <strong>2009</strong>; 101 (1): 46–53<br />
Panoramic radiography has been commonly<br />
available for more than 50 years and is nowadays<br />
extensively useful in dentistry for several<br />
diagnostic tasks. To use all information in a<br />
panoramic radiograph the dentist must understand<br />
the basic concepts of the panoramic<br />
technique and image formation and be able to<br />
recognize the main anatomical structures in<br />
such a radiograph. Subsequently, the panoramic<br />
radiograph can be used as a diagnostic tool for<br />
the detection of different anomalies and pathologies.<br />
However, the panoramic radiograph<br />
should only be requested when it is highly relevant<br />
as regards quality, diagnostic accuracy and<br />
radiation dose.<br />
referenser<br />
1. Rushton VE, Rout J. Panoramic<br />
radiology. Quintessence<br />
Publishing, London 2006.<br />
2. Benediktsdóttir IS, Hintze<br />
H, Petersen JK, Wenzel A.<br />
Accuracy of digital and film<br />
panoramic radiographs for<br />
assessment of position and<br />
morphology of mandibular<br />
third molars and prevalence<br />
of dental anomalies and<br />
pathologies. Dentomaxillofac<br />
Radiol 2003; 32:<br />
109–15.<br />
3. Hintze H, Wiese M, Wenzel<br />
A. Comparison of three<br />
radiographic methods for<br />
detection of morphological<br />
TMJ changes: panoramic,<br />
scanographic and tomographic<br />
examination. Dentomaxillofac<br />
Radiol 2008. In<br />
press.<br />
4. Rushton VE, Horner K,<br />
Worthington HV. Factors<br />
influencing the selection of<br />
panoramic radiography in<br />
general dental practice. J<br />
Dent 1999; 27: 565–71.<br />
5. Rushton VE, Horner K,<br />
Worthington HV. Aspects of<br />
panoramic radiography in<br />
general dental practice. Br<br />
Dent J 1999; 186: 342–4.<br />
6. Masood F, Robinson W,<br />
Beavers KS, Haney KL.<br />
Findings from panoramic<br />
radiographs of the edentulous<br />
population and review<br />
of the literature. Quintessence<br />
Int 2007; 38:<br />
298–305.<br />
7. Rushton VE, Horner K,<br />
Worthington HV. Screening<br />
panoramic radiography of<br />
adults in general dental<br />
practice: radiological findings.<br />
Br Dent J 2001; 190:<br />
495–501.<br />
8. Rushton VE, Horner K,<br />
Worthington HV. Routine<br />
panoramic radiography of<br />
new adult patients in general<br />
dental practice: relevance<br />
of diagnostic yield to<br />
treatment and identification<br />
of radiographic selection<br />
criteria. Oral Surg Oral Med<br />
Oral Pathol Oral Radiol<br />
Endod 2002: 93: 488–95.<br />
9. Hintze H, Wenzel A, Williams<br />
S. Diagnostic value of clinical<br />
examination for the<br />
identification of children in<br />
need of orthodontic treatment<br />
compared with clinical<br />
examination and screening<br />
pantomography. Eur J<br />
Orthod 1990; 12: 385–8.<br />
10. Atchinson KA, Luke LS,<br />
White SC. Contribution of<br />
pre-treatment radiographs<br />
to orthodontists’ decision<br />
making. Oral Surg Oral Med<br />
Oral Pathol 1991; 71:<br />
238–45.<br />
11. Han UK, Vig KW, Weintraud<br />
JA, Vig PS, Kowalski CJ.<br />
Consistency of orthodontic<br />
treatment decisions relative<br />
to diagnostic records. Am J<br />
Orthod Dentofacial Orthop<br />
1991; 100: 212–9.<br />
12. Atchinson KA, Luke LS,<br />
White SC. An algorithm for<br />
ordering pre-treatment<br />
orthodontic radiographs.<br />
Am J Orthod Dentofacial<br />
Orthop 1992; 102: 29–44.<br />
13. Bruks A, Enberg K, Nordqvist<br />
I, Hansson AS, Jansson<br />
L, Svenson B. Radiographic<br />
examinations as an aid to<br />
orthodontic diagnosis and<br />
treatment planning. Swed<br />
Dent J 1999; 23: 77–85.<br />
14. European Commission.<br />
European guidelines on<br />
radiation protection in<br />
dental radiology. RP136,<br />
Luxembourg 2004.<br />
15. Sundhedsstyrelsens bekendtgørelse<br />
nr. 663 af 16.<br />
august 1999 om større<br />
dentalrøntgenanlæg med<br />
ændring i bekendtgørelse<br />
nr. 1092 af 3. september<br />
2007 (www.retsinformation.<br />
dk).<br />
16. Sundhedsstyrelsens bekendtgørelse<br />
nr. 209 af 6.<br />
april 1999 om dentalrøntgenanlæg<br />
til intraorale<br />
optagelser med spændinger<br />
til og med 70 kV med ændring<br />
i bekendtgørelse nr.<br />
1091 af 3. september 2007<br />
(www.retsinformation.dk).<br />
Artikeln är översatt<br />
från danska av Nordisk<br />
Oversættergruppe,<br />
Köpenhamn.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
53
VETENSKAP & KLINIK<br />
Sven Kreiborg<br />
Profilröntgen<br />
inom ortodonti En översikt<br />
sammanfattat I dag används profilröntgen rutinmässigt av ortodontister<br />
över hela världen för diagnostik, behandlingsplanering och uppföljning.<br />
Trots att det utvecklats tredimensionella tekniker för mätning av<br />
ansiktets mjukdelar, käkskelett och tänder kommer den tvådimensionella<br />
profilröntgenbilden att vara ett viktigt hjälpmedel inom den kliniska ortodontin<br />
under åtskilliga år framöver.<br />
Sven Kreiborg<br />
professor, odont dr,<br />
fil dr, Odontologiska<br />
institutionen, Hälsovetenskapliga<br />
fakulteten,<br />
Köpenhamns universitet<br />
E-post: sven.kreiborg@<br />
odont.ku.dk<br />
Inom ortodontin används profilröntgenbilder<br />
i lateral projektion och panoramaröntgenbilder<br />
rutinmässigt i samband med diagnostik,<br />
behandlingsplanering och uppföljning<br />
[1]. På senare år har det dessutom utvecklats<br />
en tredimensionell digitaliseringsteknik [2] och<br />
tredimensionell ytskanning [3] samt skanningsmetoder<br />
som volymtomografi (cone beam tomography,<br />
cbct) [4,5]. Dessa tekniker har dock ännu<br />
inte fått någon större utbredning [2, 6, 7], och den<br />
kliniska ortodontin kommer att använda sig av<br />
profilröntgen åtskilliga år framöver. Artikeln fokuserar<br />
på profilröntgen, medan cbct-skanning<br />
beskrivs i en annan artikel i tema <strong>2009</strong>.<br />
Profilröntgen uppstod 1931 ur kraniometrin<br />
och antropometrin. Kraniometrin användes för<br />
exakt mätning av kranier, medan antropometrin<br />
använder standardiserade mätningar på levande<br />
individer. Inom den kliniska ortodontin fanns det<br />
ett behov av en objektiv, kvantitativ och reproducerbar<br />
metod för analys av dentitionens förhållande<br />
till käkarna och käkarnas förhållande till<br />
kraniet över tid, för bedömning av förändringar<br />
på grund av tillväxt eller behandling.<br />
1931 utvecklade Hofrath i Tyskland [8] och amerikanen<br />
Broadbent [9] »apparatur för röntgenbaserad<br />
kefalometri« som delvis gjorde detta möjligt.<br />
Hofraths [8] apparatur hade bara ett röntgenrör<br />
och kunde endast exponera i lateral projektion,<br />
medan Broadbents [9] utrustning hade två röntgenkällor<br />
och kunde exponera i både lateral och<br />
frontal projektion. Principen för profilröntgen är<br />
att det ska gå att ta standardiserade röntgenbilder<br />
av kraniet med minimal distorsion och känd för-<br />
TABELL 1. Signifikanta steg i utvecklingen av profilröntgen.<br />
Referens<br />
Hofrath 8<br />
Broadbent 9<br />
Margolis 12<br />
Ortiz & Brodie 13<br />
Björk 14<br />
Cartright & Harvold 15<br />
Pruzansky & Lis 16<br />
Pruzansky 17<br />
Björk 18<br />
Björk 18<br />
Björk 19<br />
Kreiborg et al 20<br />
Jackson et al 21<br />
Solow & Kreiborg 22<br />
Näslund et al 23<br />
Utveckling<br />
Lateral projektion<br />
Lateral och frontal projektion<br />
Snedlateral projektion<br />
Profilröntgen på spädbarn; lateral projektion<br />
Axial projektion; fast avstånd från mittsagittalplanet och planet genom öronpinnarna till filmen;<br />
fast förstoring<br />
Högkilovoltteknik<br />
Profilröntgen på spädbarn; lateral och frontal projektion; sederingsmetoder<br />
Profilröntgen på spädbarn; axial projektion<br />
Förinställd huvudinställning med genomlysning, TV-monitor och ljuskors<br />
projicerat på ansiktet<br />
Profilröntgenenhet i vertikal riktning för bilder vid stående ställning<br />
Snedfrontal projektion<br />
Profilröntgen på spädbarn; högkilovoltteknik, fast avstånd från mittsagittalplanet och planet<br />
genom öronpinnarna till filmen; fast förstoring; förbättrad huvudinställning med ljuskors<br />
projicerat på ansiktet vid axial projektion; simultanupptagning av lateral och frontal projektion<br />
Digital profilröntgen<br />
Förinställd huvudinställning med genomlysning, TV-monitor och sex laserstrålar<br />
projicerat på ansikte och huvud<br />
Digital profilröntgen med låg stråldos<br />
54<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
TABELL 2. Signifikanta steg i utvecklingen av kefalometriröntgen.<br />
Referens<br />
Utveckling<br />
Brodie 35<br />
Björk 36<br />
Björk 37<br />
Moorrees & Kean 38<br />
Solow & Tallgren 39<br />
Björk 40<br />
Brown et al 41<br />
Solow 42<br />
Harris et al 43<br />
Walker 44<br />
Solow 45<br />
44, 46<br />
Walker<br />
Ricketts 47<br />
Kreiborg 48<br />
Hermann et al 24<br />
Justering för förstoring; tillväxtanalys med sella-nasion som referens<br />
Fast förstoring; direkt tillväxtanalys med sella-nasion som referens<br />
Metallimplantat i käkarna för att skilja mellan displacering och ytförändring av käkarna<br />
Profilröntgenbilder vid naturlig huvudhållning<br />
Tillväxtanalys med överläggning på anatomiska strukturer i fossa cranii ant<br />
Multivariat statistik applicerad på profilröntgendata<br />
Bildbehandling av profilröntgenfilm<br />
Datoriserad profilröntgen; digitalisering av film i lateral, frontal och axial projektion;<br />
datamodeller; med mera<br />
Hollender et al 49<br />
Rune et al 50<br />
Stereoskopisk profilröntgen med metallimplantat<br />
Walker & Kowalski 51<br />
Ricketts et al 52<br />
Baumrind et al 53<br />
Cohen et al 54<br />
Grayson et al 55<br />
Brown & Abbott 56 Referenspunkter med tre koordinater (x, y, z)<br />
www.tiops.com 57<br />
Donatsky et al 58<br />
Power et al 59<br />
Datoriserad tillväxt- och behandlingssimulering<br />
Stereometrisk profilröntgen utan användning av metallimplantat<br />
Automatisk identifikation av referenspunkter<br />
Direkt tillväxtanalys av digitala bilder; prediktion och simulering av tillväxt och behandlingseffekt<br />
(ortodonti och käkkirurgi)<br />
storing i en exakt och reproducerbar huvudställning<br />
[10, 11]. En profilröntgenutrustning består<br />
därför av ett bildgivande system med känd geometri<br />
och ett system för exakt och reproducerbar<br />
positionering av patientens huvud (kefalostat)<br />
under exponeringen. Nästan alla utrustningar arbetar<br />
med ett stort avstånd från röntgenfokus till<br />
kefalostatens centrum och ett kort avstånd från<br />
kefalostatens centrum till filmplanet för att reducera<br />
såväl bildens distorsion som förstoringsgrad<br />
så mycket som möjligt.<br />
teknisk utveckling<br />
Sedan profilröntgen introducerades för mer än<br />
75 år sedan har det tagits fram många olika utrustningar<br />
med varierande krav på bildkvalitet,<br />
bildgeometri, typer av möjliga projektioner, noggrannhet<br />
i huvudinställning, platsbehov och ekonomi.<br />
Tabell 1 visar några av de viktigaste framstegen<br />
i den tekniska utvecklingen.<br />
n Fler projektioner (lateral, frontal, snedlateral,<br />
snedfrontal och axial projektion) (figur 1 a–f ).<br />
n Förbättrad huvudinställning med användning<br />
av ljuskors eller laserkors projicerade på ansikte<br />
och huvud, och genomlysningssystem för exakt<br />
och reproducerbar huvudinställning.<br />
n Fast förstoringsgrad möjliggör direkt tillväxtoch<br />
behandlingsanalys vid överläggning av longitudinella<br />
serier av bilder exponerade över tid.<br />
n Förbättrad bildkvalitet.<br />
n Digital teknik minskar stråldosen till patienten.<br />
projektioner och huvudinställning<br />
Olika projektioner kan användas vid röntgenbaserad<br />
kefalometri (exempelvis lateral, frontal<br />
och axial), vilket i princip möjliggör en tredimensionell<br />
analys av det kraniofaciala området.<br />
Problemet är att nästan ingen kefalometrisk röntgenutrustning<br />
kan åstadkomma en exakt och reproducerbar<br />
inställning av patientens huvud vid<br />
frontal och axial projektion. Den idealiska huvudinställningen<br />
framgår av figur 6. Fel huvudinställning,<br />
fram–tillbakalutning, lateral lutning<br />
eller rotation (figur 6), ger fel i röntgenprojektionerna<br />
(tabell 3).<br />
Broadbents [9] utrustning hade två röntgenkällor<br />
för att ge en simultan exponering i lateral och<br />
frontal projektion. Kefalostaten hade öronpinnar<br />
och nässtöd. Huvudet orienterades i kefalostaten<br />
så att Fankfurthorisontalen var parallell med<br />
golvet och med bästa möjliga visuella kontroll av<br />
huvudets inställning för att undvika fram–tillbakalutning,<br />
rotation och lateral lutning.<br />
Björk [18] utvecklade ett mer avancerat system<br />
för inställning av huvudet; förutom öronpinnar<br />
och nässtöd använde han ett ljuskors projicerat<br />
på ansiktet och ett genomlysningssystem. Metoden<br />
ledde till en i stort sett perfekt inställning<br />
av huvudet vid exponeringar i lateral projektion.<br />
Men eftersom Björks kefalometriska röntgenutrustning<br />
bara hade ett röntgenrör måste patienten<br />
tas ut ur kefalostaten, som sedan fick vridas<br />
90 grader, och därefter fick man göra en ny<br />
inställning av huvudet innan man kunde expo-<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
55
VETENSKAP & KLINIK<br />
Sven Kreiborg<br />
10 cm 180 cm<br />
15 cm 180 cm<br />
Film<br />
Mittsagittalplanet<br />
a) LATERAL PROJEKTION<br />
Film<br />
Plan genom öronpinnar<br />
b) FRONTAL PROJEKTION<br />
15 cm 180 cm<br />
15 cm 180 cm<br />
Mittsagittalplanet<br />
Plan genom öronpinnar<br />
Film<br />
Rotationspunkt<br />
c) SNED FRONTAL PROJEKTION<br />
Film<br />
Plan genom<br />
öronpinnar<br />
d) SNED FRONTAL PROJEKTION<br />
15 cm 180 cm<br />
Mittsagittalplanet<br />
Film Plan genom öronpinnar<br />
e) AXIAL PROJEKTION<br />
Figur 1 a–e. a) Lateral projektion enligt Björk [14] med fast avstånd från<br />
röntgenfokus till huvudets mittsagittalplan och från mittsagittalplan till<br />
filmplan. Förstoringen i mittsagittalplan: 5,6 procent. b) Frontal projektion<br />
enligt Björk [14] med fast avstånd från röntgenfokus till planet genom öronpinnarna<br />
och därifrån till filmplanet. Förstoringen i planet genom öronpinnarna:<br />
8,3 procent. c) Snedlateral projektion enligt Margolis [12]. d) Snedfrontal<br />
projektion enligt Björk [19]. Fast avstånd från röntgenfokus till planet genom<br />
referenspunkterna condylion och prognation, och från detta plan till filmplanet.<br />
Förstoringen genom condylion och prognation: 8,3 procent. e) Axial projektion<br />
enligt Björk [13]. Fast avstånd från röntgenfokus till planet genom öronpinnarna<br />
och därifrån till filmen. Förstoringen genom öronpinnarna: 8,3 procent.<br />
TABELL 3. Projektionsfel orsakade av fel i positioneringen<br />
av huvudet: + = projektionsfel och – = inget projektionsfel.<br />
Projektion<br />
Projektionsfel<br />
A-P vridning Lateral vridning Rotation<br />
Lateral – + +<br />
Frontal + – +<br />
Axial + + –<br />
nera den frontala projektionen (det samma gällde<br />
axial projektion). Huvudinställningen kunde<br />
bara kontrolleras med hjälp av öronpinnarna och<br />
visuell inspektion, vilket ledde till fel och därmed<br />
dålig reproducerbarhet.<br />
För konventionell kefalometrisk röntgenutrustning<br />
med endast en röntgenkälla gäller generellt<br />
att frontal och axial projektion kräver en<br />
oacceptabelt hög kontroll av huvudinställningen,<br />
medan lateral projektion är acceptabel om man<br />
använder öronpinnar och ett ljuskors projicerat<br />
på ansiktet (tabell 4). Detta är nog den största<br />
anledningen till att drygt 95 procent av alla kefalometriska<br />
röntgenbilder är tagna i lateral projektion.<br />
Kreiborg et al [20] och Solow & Kreiborg<br />
[22] har utvecklat profilröntgenutrustningar<br />
med två röntgenkällor och avancerade system<br />
för exakt huvudinställning vid såväl lateral som<br />
frontal och axial projektion, som ger möjlighet<br />
till en form för tredimensionell analys av det<br />
kraniofaciala området [24, 25]. Båda utrustningarna<br />
är dock än så länge dyra och platskrävande<br />
prototyper som inte används rutinmässigt inom<br />
klinisk ortodonti.<br />
förstoringsproblem<br />
Broadbents [9] utrustning använde ett fast avstånd<br />
på 5 fot [152,4 cm] från röntgenfokus till kefalostatens<br />
centrum. Kassetterna sköts så tätt in<br />
på ansiktet som möjligt för att minska distorsion<br />
och förstoring i bilden. Avståndet från kassetten<br />
till kefalostatens centrum avlästes på inbyggda<br />
mätpinnar vid varje undersökningstillfälle. Förstoringen<br />
av huvudets mittsagittalplan och planet<br />
genom öronpinnarna beräknades för varje bild.<br />
56<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Senare och enklare kefalometriska röntgenutrustningar<br />
som baseras på Broadbents teknik<br />
använder av utrymmesskäl endast en röntgenkälla<br />
kombinerat med en vridbar kefalostat. Här<br />
bedöms förstoringen i bilden genom att man placerar<br />
en 10 cm lång aluminiumlinjal i kefalostaten<br />
motsvarande mittsagittalplanet och planet<br />
genom öronpinnarna; linjalen syns på filmen vilket<br />
innebär att man vid analysen kan korrigera för<br />
variationer i förstoringsgrad.<br />
Björk [14] valde en annan lösning, nämligen<br />
fasta avstånd från kefalostatens centrum till filmen,<br />
kombinerat med ett större avstånd från<br />
fokus till kefalostatens centrum (figur 1a och b).<br />
Förstoringen i mittsagittalplanet vid lateral projektion<br />
blir alltid 5,6 procent (190 cm x 100/180<br />
cm) (figur 1). För planet genom öronpinnarna vid<br />
frontal projektion blir förstoringen alltid 8,3 procent<br />
(195 cm x 100/180 cm) (figur 1b).<br />
Metoden möjliggör i princip direkt tillväxt- och<br />
behandlingsanalys vid överläggning av två eller<br />
fler exponeringar i lateral och frontal projektion,<br />
tagna över tid. Detta är dock endast möjligt vid<br />
lateral projektion på grund av problemen med att<br />
uppnå en exakt och reproducerbar huvudinställning<br />
vid frontal projektion.<br />
Ett annat problem med en direkt överläggning<br />
av longitudinella kefalometriska röntgenundersökningar<br />
i frontal projektion av barn är att förstoringen<br />
av de maxillära strukturerna minskas<br />
när maxillan under tillväxten kommer närmare<br />
filmplanet i förhållande till skallbasen (figur 7).<br />
digital teknik<br />
Digital teknik för profilröntgen har funnits sedan<br />
1985 [21]. Åtskilliga undersökningar har visat att<br />
den digitala tekniken, oavsett om man använder<br />
en så kallad ccd-sensor (ccd = charge-coupled<br />
device) eller bildplatta, ger bilder av tillräckligt<br />
god kvalitet [26–33]. Tekniken ger en rad nya<br />
möjligheter, till exempel elektronisk bildbehandling<br />
och reducerad stråldos (23). Slutligen<br />
öppnar tekniken för direkt analys av bilderna på<br />
datorskärmen.<br />
analyser av profilröntgen<br />
Det har genom åren utvecklats en lång rad analyser<br />
för profilröntgen (Björk, Down, McNamara,<br />
Rickett, Steiner och Tweed) [11, 34]. Analyserna<br />
grundar sig generellt på att mäta upp av avstånd<br />
och vinklar baserade på väldefinierade referenspunkter.<br />
Utvecklingen har gått från manuella<br />
mätningar på röntgenbilder eller teckningar av<br />
röntgenbilder, till digitalisering av punkter på<br />
en film eller en teckning, till att bedömningen<br />
sker direkt på datorskärmen (tabell 2). Programvarupaketet<br />
tiops (Tactical Interface Operational<br />
Procedure) [57] ger dessutom möjlighet för<br />
direkt tillväxtanalys av digitala bilder (Björks<br />
analys) och ger möjlighet för prediktion och simulering<br />
av käktillväxt samt ortodontisk och ortodontisk/käkkirurgisk<br />
behandlingseffekt.<br />
Under senare år har det gjorts en rad försök<br />
med olika system för automatisk identifikation<br />
av referenspunkter för profilröntgen i syfte att<br />
TABELL 4. Möjlighet att kontrollera huvudets positionering vid konventionell<br />
kefalometriröntgen.<br />
Projektion<br />
Kontroll av huvudets positionering<br />
A-P vridning Lateral vridning Rotation<br />
Lateral Utan betydelse Acceptabel Acceptabel<br />
Frontal Acceptabel Utan betydelse Icke acceptabel<br />
Axial Acceptabel Icke acceptabel Utan betydelse<br />
FILM<br />
a b c<br />
Figur 6 a–d. Övre figurerna visar möjliga fel i huvudpositionen i kefalostaten:<br />
a) fram-tillbakalutning, b) rotation och c) lateral lutning.<br />
Nedre figurerna<br />
d) visar rätt<br />
huvudposition.<br />
d<br />
Figur 7. Maxillans strukturer förminskas i frontal<br />
projektion i samband med tillväxten framåt<br />
i förhållande till planet genom öronpinnarna.<br />
I exemplet minskas bredden med 1 procent<br />
(från 5,0 till 4,0 %) från 4- till 20-årsåldern.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
57
VETENSKAP & KLINIK<br />
Sven Kreiborg<br />
»Profilröntgenbilden är i dag ett oumbärligt hjälpmedel<br />
för de flesta ortodontister i samband med<br />
diagnostik, behandlingsplanering och uppföljning.«<br />
skapa en automatisk morfologisk analys [27, 54,<br />
60–64]. Trots en aktiv forskningsinsats på området<br />
under cirka 25 år finns det fortfarande inga<br />
lämpliga datorprogram för automatisk analys av<br />
käk- och ansiktsmorfologi och tillväxt, eller analys<br />
av behandlingseffekter.<br />
status och rekommendationer<br />
Profilröntgen introducerades för drygt 75 år<br />
sedan och har varit ett enormt framsteg. Profilröntgenbilden<br />
är i dag ett oumbärligt hjälpmedel<br />
för de flesta ortodontister i samband med diagnostik,<br />
behandlingsplanering och uppföljning.<br />
Metoden används i alla världsdelar och det har<br />
under årens lopp publicerats normativa data för<br />
käk- och ansiktsmorfologi samt tillväxt för ett<br />
stort antal etniska grupper. I nästan alla länder i<br />
Europa har det publicerats nationella normativa<br />
data för barn och vuxna. Ett stort antal analysmetoder<br />
har också utvecklats och prövats.<br />
Metoden har fått stor användning inom ortodontisk<br />
forskning och vid studier av kongenitala<br />
kraniofaciala missbildningar [65]. Enligt databasen<br />
PubMed [66] publicerades första halvåret<br />
2008 mer än 100 internationella vetenskapliga<br />
artiklar där metoden har använts. I Danmark<br />
har metod- och analysutvecklingen inom profilröntgen<br />
dominerats av professor Arne Björk vid<br />
tandläkarskolan i Köpenhamn. Björk [14, 18] utvecklade<br />
en avancerad profilröntgenutrustning<br />
med hög bildkvalitet och exakt reproducerbar<br />
inställning av huvudet vid lateral projektion<br />
samt fast, känd förstoring. Detta möjliggjorde<br />
hans banbrytande analyser baserade på små metallindikatorer<br />
i käkarna [18, 36, 37, 67–69], vilket<br />
haft ett signifikant inflytande på utvecklingen av<br />
den kliniska ortodontin, ortodontisk forskning<br />
och forskning inom käk- och ansiktsområdet,<br />
nationellt och internationellt.<br />
Profilröntgenteknikens stora utbredning och<br />
användning beror sannolikt på att industrin har<br />
utvecklat billiga, enkla utrustningar som kräver<br />
relativt lite plats, ofta kombinerade med möjlighet<br />
att ta panoramaröntgenbilder för rutinmässigt,<br />
kliniskt ortodontiskt bruk. Utvecklingen har<br />
också lett till att det i princip endast är möjligt att<br />
få lateral projektion med acceptabel reproducerbarhet<br />
över tid. Det har gjorts många försök att<br />
få med den tredje dimensionen i ortodontisk tillväxt-<br />
och behandlingsanalys med projektioner<br />
för att fastställa referenspunkter med tre koordinater<br />
(x, y och z), eller med stereometriska exponeringar<br />
(med eller utan metallindikatorer). Försöken<br />
har emellertid inte resulterat i fungerande<br />
tredimensionella analysmetoder för rutinmässig<br />
ortodontisk användning.<br />
2005 skrev professor Thomas Graber på insidan<br />
av omslaget till den senaste upplagan av en<br />
av de internationellt sett mest använda läroböckerna<br />
i ortodonti, »Orthodontics: Current Principles<br />
and Techniques« [70]:<br />
»The cover is an artistic<br />
interpretation of serial<br />
frontal (PA) and lateral<br />
(sagittal) cephalometric<br />
tracings depicting the Bolton<br />
Standard face from Case<br />
Western Reserve University.<br />
These tracings call attention<br />
to the three-dimensional<br />
developmental growth and the<br />
dentofacial orthopedic challenge at successive<br />
ages for each patient. For too long, the PA film<br />
has not received adequate consideration by<br />
the clinician. We are not only a ›generation<br />
of profiles‹, as Sam Weinstein sagely observed<br />
many years ago.«<br />
Citatet speglar ett känt behov av tredimensionell<br />
analys av det kraniofaciala området. Utvecklingen<br />
inom röntgenkefalometrin har dock inte<br />
lett till att vi kan få en frontal projektion med exakt<br />
och reproducerbar huvudinställning över tid.<br />
Med de flesta utrustningar kan man exponera i<br />
frontal och snedfrontal projektion, och bilderna<br />
kan analyseras för förekomst av käk- och ansiktsasymmetri<br />
(frontal projektion) samt mandibulär<br />
asymmetri (snedfrontal projektion). I framtiden<br />
är det dock troligt att ortodontisk tillväxt- och<br />
behandlingsanalys av patienter med käk- och ansiktsasymmetri<br />
och/eller mandibulär asymmetri<br />
kommer att göras med cbct-skanning [3, 4].<br />
Dagens profilröntgenutrustningar har en del<br />
tekniska begränsningar som trots allt måste accepteras.<br />
Följande tekniska aspekter bör beaktas<br />
innan man skaffar ny utrustning:<br />
n Avståndet från röntgenfokus till filmen ska vara<br />
så stort som möjligt (minst 150 cm).<br />
n Avståndet från kefalostatens centrum till filmen<br />
ska vara fast, för att man ska få en fast, känd<br />
förstoring.<br />
n Kefalostaten ska, utöver öronpinnar, ha ett ljuskors/laserkors<br />
projicerat på ansiktet för exakt<br />
huvudinställning i lateral projektion.<br />
n Röntgenbildernas kvalitet ska vara hög när det<br />
gäller kontrast och skärpa.<br />
Kombinationen av fast förstoring, exakt och<br />
reproducerbar huvudinställning med minimal<br />
distorsion i bilderna och hög bildkvalitet krävs<br />
för Björks metod för analys av käk- och ansiktstillväxt<br />
och behandlingsförändringar med direkt<br />
överläggning av bilderna på stabila anatomiska<br />
strukturer i skallbas, maxilla och mandibel [68,<br />
69)]. Med digital bildteknik går det att reducera<br />
stråldosen och elektroniskt efterbehandla bil-<br />
58<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
derna för att förbättra bildkvaliteten. Den digitala<br />
tekniken har dessutom den fördelen att man<br />
kan göra analyser direkt på datorskärmen med<br />
något av de många programvarupaket som finns<br />
på marknaden. För specialisttandläkare i ortodonti<br />
som använder Björks [68, 69] analysmetod<br />
är tiops [57] ett givet val.<br />
english summary<br />
Craniofacial imaging in orthodontics<br />
Sven Kreiborg<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> <strong>2009</strong>; 101 (1): 54–9<br />
The roentgencephalometric technique was developed<br />
more than 75 years ago by researchers<br />
looking for a method for objective, quantitative<br />
and reproducible analysis of the relation between<br />
the dentition and the jaws and the relation<br />
between the jaws and the cranium – over<br />
time. Today, cephalometric radiographs in the<br />
lateral projection are routinely used worldwide<br />
by orthodontists for diagnostics, treatment<br />
planning and follow-up. Several other cephalometric<br />
projections have been suggested to<br />
include the third dimension, but with limited<br />
success. However, although the technique, in<br />
principle, is limited to two dimensions, it must<br />
be anticipated that it will still be in routine use<br />
for several years to come. This review deals<br />
with the development of the technique since its<br />
introduction and the development of cephalometric<br />
analyses. Furthermore, the article summarizes<br />
the current application of the technique<br />
within clinical orthodontics, recognizing its<br />
limitations. Finally, some recommendations are<br />
given related to the purchase of new equipment<br />
and software for cephalometric analysis.<br />
referenser<br />
1. Sarver DM, Proffit WR.<br />
Special considerations in<br />
diagnosis and treatment<br />
planning. In: Graber TM,<br />
Vanarsdall RL, Vig KWL,<br />
editors. Orthodontics:<br />
current priciples and techniques.<br />
St. Louis: Elsevier<br />
Mosby; 2005. p. 24.<br />
2. Tsang KHS, Cooke MS.<br />
Comparison of cephalometric<br />
analysis using a nonradiographic<br />
sonic digitizer<br />
(DigiGraph Workstation)<br />
with conventional radiography.<br />
Eur J Orthod 1999;<br />
21: 1–13.<br />
3. Weinberg SM, Naidoo S,<br />
Govier DP, Martin RA, Kane<br />
AA, Marazita ML. Anthropometric<br />
precision and accuracy<br />
of digital three-dimensional<br />
photogrammetry:<br />
comparing the Genex and<br />
3dMD imaging systems with<br />
one another and with direct<br />
anthropometry. J Craniofac<br />
Surg 2006; 17: 477–83.<br />
4. Mah JK, Hatcher D. Craniofacial<br />
imaging in orthodontics.<br />
In: Graber TM, Vanarsdall<br />
RL, Vig KWL, editors.<br />
Orthodontics: current<br />
principles and techniques.<br />
St. Louis: Elsevier Mosby;<br />
2005. p. 71–100.<br />
5. Swennen GRJ, Schutyser F,<br />
Hausamen J-E. Threedimensional<br />
cephalometry.<br />
A color atlas and manual.<br />
Berlin Heidelberg New York:<br />
Springer Verlag; 2006.<br />
6. Chan HJ, Woods M, Stella D.<br />
Three dimensional computed<br />
craniofacial tomography<br />
(3D-CT): potential uses and<br />
limitations. Aust Orthod J<br />
2007; 23: 55–64.<br />
7. Silva MA, Wolf U, Heinicke F,<br />
Bumann A, Visser H, Hirsch<br />
E. Cone-beam computed<br />
tomography for routine<br />
orthodontic treatment<br />
planning: a radiation dose<br />
evaluation. Am J Orthod<br />
Dentofacial Orthop 2008;<br />
133: 640.e1–5.<br />
8. Hofrath H. Die Bedeutung<br />
der Röntgenfern- und<br />
Abstandaufnahme für die<br />
Diagnostik der Kieferanomalien.<br />
Fortschr Orthod<br />
1931; 1: 232–58.<br />
9. Broadbent BH. A new X-ray<br />
technique and its application<br />
to orthodontia. Angle<br />
Orthod 1931; 1: 45–66.<br />
10. Broadbent BH Sr, Broadbent<br />
BH Jr, Golden WH. Bolton<br />
standards of dentofacial<br />
developmental growth. St.<br />
Louis: The C.V. Mosby Company,<br />
1975.<br />
11. Jacobson A, Jacobson RL,<br />
editors. Radiographic cephalometry.<br />
From basics to<br />
3-D imaging. 2nd edition.<br />
Chicago: Quintessence;<br />
2006.<br />
12. Margolis HI. Standardized<br />
x-ray cephalographics. Am J<br />
Orthod Oral Surg 1940; 26:<br />
725–40.<br />
13. Ortiz MH, Brodie AG. On the<br />
growth of the human head<br />
from birth to the third<br />
month of life. Anat Rec<br />
1949; 103: 311–33.<br />
14. Björk A. Some biological<br />
aspects of prognathism and<br />
occlusion of the teeth.<br />
Angle Orthod 1951; 21:<br />
3–27.<br />
15. Cartright LJ, Harvold EP.<br />
Improved radiographic<br />
results in cephalometry<br />
through the use of high<br />
kilovoltage. Can Dent Assoc<br />
J 1954; 20: 260–3.<br />
16. Pruzansky S, Lis EF. Cephalometric<br />
roentgenography<br />
of infants: sedation instrumentation,<br />
and research.<br />
Am J Orthod 1954; 51:<br />
159–86.<br />
17. Pruzansky S. Is roentgencephalometry<br />
being fully<br />
exploited as an instrument<br />
for clinical investigation?<br />
Dent Clin North America.<br />
Philadelphia: WB Saunders<br />
Company; 1966. p. 211–7.<br />
18. Björk A. The use of metallic<br />
implants in the study of<br />
facial growth in children.<br />
Am J Phys Anthropol 1968;<br />
29: 243–54.<br />
19. Björk A. Kæbernes relationer<br />
til det øvrige kranium.<br />
In: Lundström A, editor.<br />
Nordisk lärobok i ortodonti.<br />
Stockholm: Sveriges Tandläkarforbunds<br />
Förlagsförening;<br />
1971. p. 163.<br />
20. Kreiborg S, Dahl E, Prydsø<br />
U. A unit for infant roentgencephalometry.<br />
Dentomaxillofac<br />
Radiol 1977;<br />
6: 29–33.<br />
21. Jackson PH, Dickson GC,<br />
Birnie DJ. Digital image<br />
processing of cephalometric<br />
radiographs: a preliminary<br />
report. Br J Orthod 1985;<br />
12: 122–32.<br />
22. Solow B, Kreiborg S. A<br />
cephalometric unit for<br />
research and hospital environments.<br />
Eur J Orthod<br />
1988; 10: 346–52.<br />
23. Näslund EB, Møystad A,<br />
Larheim TA, Øgaard B,<br />
Kruger M. Cephalometric<br />
analysis with digital storage<br />
phosphor images: extreme<br />
low-exposure images with<br />
and without postprocessing<br />
noise reduction. Am J<br />
Orthod Dentofacial Orthop<br />
2003; 124: 190–7.<br />
24. Hermann NV, Jensen BL,<br />
Dahl E, Darvann TA, Kreiborg<br />
S. A method for three<br />
projection infant cephalometry.<br />
Cleft Palate Craniofac<br />
J 2001; 38: 299–316.<br />
25. Kreiborg S, Hermann NV,<br />
Darvann TA. Characteristics<br />
of facial morphology and<br />
growth in infants with<br />
clefts. In: Berkowitz S,<br />
editor. Cleft lip and palate.<br />
Diagnosis, and management.<br />
2nd ed. Berlin Heidelberg:<br />
Springer-Verlag;<br />
2006. p. 225–35.<br />
26. Scutellari PN, Orzincolo C,<br />
Verna C, Vincenzi E, Licci R,<br />
Vita F. Cephalometry and<br />
digital radiography. Technical<br />
note. Radiol Med 1993;<br />
86: 899–903.<br />
27. Forsyth DB, Davies DN.<br />
Assessment of an automated<br />
cephalometric analysis<br />
system. Eur J Orthod 1996;<br />
18: 471–8.<br />
28. Forsyth DB, Shaw WC, Richmond<br />
S, Roberts CT. Digital<br />
imaging of cephalometric<br />
radiographs, part 2: image<br />
quality. Angle Orthod 1996;<br />
66: 43–50.<br />
29. Gotfredsen E, Kragskov J,<br />
Wenzel A. Development of a<br />
system for craniofacial<br />
analysis from monitordisplayed<br />
digital images.<br />
Dentomaxillofac Radiol<br />
1999; 28: 123–6.<br />
30. Moore WS. Dental digital<br />
radiography. Tex Dent J<br />
2002; 11: 404–12.<br />
Den fullständiga referenslistan<br />
kan rekvireras<br />
från författaren.<br />
Artikeln är översatt<br />
från danska av Nordisk<br />
Oversættergruppe,<br />
Köpenhamn.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
59
VETENSKAP & KLINIK<br />
Peltola et al<br />
Odontologisk<br />
radiologi<br />
Historik, myndigheter och regelverk<br />
sammanfattat Strålning började<br />
användas som metod för medicinsk<br />
undersökning och terapi strax efter<br />
det att Wilhelm Conrad Röntgen<br />
upptäckt röntgenstrålarna i november<br />
1895. Bieffekter av den nya<br />
metoden upptäcktes dock ganska<br />
snart dels på personalens händer<br />
samt på hud och ögon hos patienter.<br />
Så tidigt som 1896 publicerades<br />
varningar om strålskador. Ett ökat<br />
intresse för strålskydd väcktes när<br />
det kom rapporter om cancer på<br />
grund av strålning [1].<br />
Bertha Röntgens<br />
hand, en av de första<br />
röntgenbilderna.<br />
Jaakko S Peltola<br />
DDS, PhD, chef för<br />
avdelningen för röntgendiagnostik,<br />
Institutionen<br />
för odontologi,<br />
Helsingfors universitet<br />
E-post: jaakko.peltola@<br />
helsinki.fi<br />
Arne Petersson<br />
DDS, odont dr, professor,<br />
avdelningen för<br />
odontologisk röntgendiagnostik,<br />
Odontologiska<br />
fakulteten,<br />
Malmö högskola<br />
Dagfinn Svanaes, DDS,<br />
avdelningen för<br />
maxillofacial radiologi,<br />
Universitetet i Oslo<br />
Ann Wenzel<br />
DDS, lic et dr odont,<br />
professor, avdelningen<br />
för oral radiologi,<br />
Tandläkarhögskolan,<br />
Århus Universitet<br />
De första nationella rekommendationerna<br />
för strålskydd gavs ut av det brittiska<br />
röntgensällskapet, The British Roentgen<br />
Society, 1915 samt av dess amerikanska<br />
motsvarighet, The American Roentgen Society,<br />
1922. De genetiska bieffekterna av strålning upptäcktes<br />
också vid den tiden. Den första internationella<br />
kongressen om radiologi hölls år 1925. De<br />
två huvudfrågor som diskuterades var strålskydd<br />
och standardvärden för strålning. Det största problemet<br />
ansågs vara uppmätta standardvärden,<br />
frågan väckte mer intresse än strålskydd [2].<br />
Vid nästa internationella kongress som hölls i<br />
Stockholm 1928 bildade man två internationella<br />
kommissioner; icru, the International Commission<br />
on Radiological Units samt icrp, the International<br />
Commission on Radiological Protection.<br />
Bakom båda dessa organisationers grundande<br />
stod professionen genom The International Association<br />
of Radiology [2]. icrps uppgift var att<br />
ge ut rekommendationer för säker användning<br />
av röntgenstrålar och radium. Från början gällde<br />
dock rekommendationerna endast för dem som<br />
arbetade med apparaturen.<br />
Grunden till det moderna strålskyddet lades i<br />
de rekommendationer som gavs ut av icrp 1977<br />
(icrp 26). Rekommendationerna uppdaterades<br />
1990 i icrp 60 och den senaste uppdateringen<br />
kom 2007. Grundtanken är att människan ska<br />
skyddas men att den praktiska applikationen av<br />
strålning måste accepteras. I och med icrp 60<br />
slogs följande principer fast: berättigande, optimering<br />
och skydd för individen. Den högsta<br />
stråldosen för anställda sattes till 20 mSv/år som<br />
ett medelvärde över fem år. Högsta tillåtna dos<br />
under ett individuellt år inom femårsperioden är<br />
50 mSv och högsta tillåtna stråldos för hela populationen<br />
är 1 mSv/år [2].<br />
tidig utveckling i de nordiska länderna<br />
Finland<br />
De första röntgenapparaterna köptes in av sjukhus<br />
i början av 1900-talet [2]. Intresset för den<br />
nya uppfinningen var stort över hela världen och<br />
gav upphov till vissa förvecklingar. Ett sjukhus i<br />
Finland skaffade en »Röntgen unit« år 1902, problemet<br />
var att sjukhuset fick elektricitet indragen<br />
först ett år senare [3]. Redan i februari 1896<br />
kunde man i Finland läsa om röntgenstrålarna i<br />
tidningen »Hälsovård«. Den som först informerade<br />
tandläkare om röntgenstrålarnas medicinska<br />
användningsområde var privatpraktikern Arthur<br />
60<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Clopatt. Vid Tandläkarhögskolan i Helsingfors<br />
gjordes de första experimentella undersökningarna<br />
av tänder 1914 [4]. Från början fanns kunskapen<br />
om strålskydd främst hos enskilda användare<br />
men 1924 grundades The Finnish Radiology<br />
Society som visserligen inte var ett strålskyddsinstitut<br />
men dess betydelse som forum för utbyte<br />
av information och spridande av kunskap om<br />
farorna med strålning har varit betydande [3].<br />
Sverige<br />
Hedin har beskrivit den orala radiologins utveckling<br />
i Sverige [5]. Den första svenska röntgenapparaten<br />
köptes in av en tandläkare i Göteborg<br />
så tidigt som 1896. Vid tandläkarhögskolan<br />
i Stockholm startades utbildning i oral radiologi<br />
1912 och Gustaf Herulf blev landets förste professor<br />
i ämnet 1948. Den första specialisten tillsattes<br />
1969 och 1982 blev oral radiologi en egen specialitet<br />
i Sverige.<br />
Professor<br />
Rolf Sievert,<br />
1896–1966.<br />
Oljemålning från<br />
1965 av Erik Kinell.<br />
Sievert – pionjär som blev historisk<br />
Från 1920-talet och framåt ledde Rolf Sievert<br />
ett laboratorium vid »Radiumhemmet«. Strålskydd<br />
hade hög prioritet och Sievert knöts till<br />
den nationella myndigheten för strålskydd. År<br />
1965 bildades Svenska strålskyddsinstitutet (ssi)<br />
som årligen ger ut föreskrifter för strålskydd baserade<br />
på den svenska strålskyddsförordningen<br />
(1988:293). Rolf Sievert har blivit historisk eftersom<br />
han fått ge namn åt enheten för effektiv<br />
stråldos (Sievert, Sv).<br />
Norge<br />
Den första röntgenbilden i Norge togs på en hand<br />
i februari 1896 och en månad senare publicerades<br />
bilden i ett tekniskt magasin [6]. År 1897 köpte<br />
»Diakonisseanstaltens sygehus« i Oslo in den<br />
första röntgenapparaten i Norge. När »Rikshospitalet«<br />
i Oslo köpte en röntgenenhet 1898 startades<br />
Norges första avdelning för radiologi, även<br />
om mörkrum, torkrum och förvaring av röntgenplåtarna<br />
var spridda på flera håll i byggnaden.<br />
Doktor Severin Andreas Høyerdahl blev biträdande<br />
chef för verksamheten 1899 och år 1900<br />
lyckades han samla all verksamhet på ett ställe.<br />
Høyerdahl ledde verksamheten vid Rikshospitalets<br />
røntgeninstitut från 1899 till 1932 och blev<br />
Norges förste heltidsanställde radiolog [7].<br />
I början av 1903 kom den första rektorn för den<br />
norska tandläkarhögskolan dr Immanuel Ottesen<br />
hem från en resa till usa där han lyssnat på<br />
en föreläsning om röntgenstrålar som hölls av dr<br />
Price, en av de tidiga pionjärerna på området. Väl<br />
hemma i Norge igen gjorde han fruktlösa försök<br />
att organisera ett konsortium av tandläkare i avsikt<br />
att köpa in en röntgenapparat [8]. Först någon<br />
gång runt 1912 lyckades han komma över en<br />
tidig röntgenapparat som tillverkats av Reiniger,<br />
Gebbert & Scall i Wien (senare Siemens ga) [9].<br />
Apparaten finns i dag på det norska dentalmuseet<br />
i Oslo. Där finns fortfarande en hel del röntgenapparater<br />
av typen Ritter d2 från tandläkarpraktiker<br />
verksamma på 1920-talet.<br />
Norges första lärobok som enbart tog upp<br />
dental radiografi skrevs av T Dybing och gavs ut<br />
1927 [10]. Trots att den var förvånansvärt aktuell<br />
nämns inte strålskydd förutom frågor om avskärmning<br />
från första till andra röntgenstrålar.<br />
Ett tidstypiskt yttrande är: »Risk för brännskador<br />
från dental radiografi är nu liten.«<br />
strålskydd<br />
Finland<br />
Sedan 1957 har det krävts särskild licens för att få<br />
använda röntgenstrålning och användandet har<br />
styrts av internationella överenskommelser, rekommendationer<br />
och standarder. Särskilda föreskrifter<br />
kom först 1957, mycket senare än i många<br />
andra länder. Lagen utarbetades grundligt under<br />
sex år. Viss övervakning fanns innan den särskilda<br />
strålskyddslagen trädde ikraft. Till exempel<br />
tillämpades Giftlagen för radioaktiva substanser<br />
även om den inte direkt gällde dessa substanser.<br />
Tekniska krav för röntgenenheter underställdes<br />
1945 års Elektricitetslag [3].<br />
Strålskyddslagen (174/1957), som gav en gemensam<br />
grund för kontroll av utrustning och<br />
radioaktiva substanser, är fortfarande i bruk men<br />
har kompletterats några gånger sedan 1957. I slutet<br />
av 1990-talet gick Finland med i eu och samtidigt<br />
omarbetades lagar och förordningar (Strålskyddslagen<br />
592/1991, Strålskyddsförordningen<br />
1512/1991) för att stämma överens med eu:s lagstiftning.<br />
I Finland övervakas och styrs användningen<br />
av röntgenstrålning av Finska Strålsäkerhetscentralen<br />
(stuk) utifrån Strålskyddslagen<br />
[2]. I dag är också patientsäkerheten reglerad i<br />
Social- och hälsovårdsministeriets förordning om<br />
medicinsk användning av strålning (423/2000).<br />
stuk startade som ett litet forskningsinstitut<br />
1958. I dag är det en myndighet för strålningsoch<br />
kärnkraftssäkerhet samt även ett forskningsinstitut<br />
och expertforum med omfattande<br />
internationella kontakter [2]. Under 1960-talet<br />
inleddes doskontroll av personer som arbetade<br />
med strålning. På 1970-talet utvecklade stuk<br />
testmetoder för att testa funktionsförhållanden<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
61
VETENSKAP & KLINIK<br />
Peltola et al<br />
och precision. Under 1980-talet ledde utvecklingen<br />
till förbättringar av den tekniska kvalitetskontrollen<br />
av röntgenanläggningar, senare<br />
införlivades även kravet på obligatorisk kvalitetskontroll<br />
i lagen. Användarnas ansvar betonades<br />
och numera inkluderar kvalitetskontrollen<br />
självevaluering samt revisioner [2].<br />
Användningen av strålning i Finland är ganska<br />
omfattande. I början av 2003 fanns 1 820 säkerhetstillstånd<br />
i stuk:s register. Antalet registrerade<br />
strålningsutrustningar var 14 120 varav 6 800<br />
inom vårdområdet. Antalet radiografisk utrustning<br />
inom vården per capita är det femte största<br />
i världen [2].<br />
Sverige<br />
Svenska Strålskyddsinstitutet (ssi) är en central<br />
myndighet som arbetar för att skydda människor<br />
och miljö från skadlig påverkan av strålning.<br />
Uppdraget omfattar gränssättning för strålningsdoser<br />
för både privatpersoner och yrkesverksamma.<br />
ssi ger ut rekommendationer och föreskrifter<br />
om allmänna krav för tandläkarpraktiker<br />
som använder joniserande strålning.<br />
Norge<br />
Strålskyddet i Norge styrs av Statens Strålevern<br />
eller The Norwegian Radiation Protection Authority<br />
(nrpa). Myndighetens har som ansvarsområde<br />
strålningsskydd och atomsäkerhet samt administrativ<br />
kontroll över medicinsk användning<br />
av joniserande strålning inom diagnos och behandling<br />
[11]. Strålskyddet regleras i Lagen om<br />
strålskydd och användning av strålning [12] som<br />
ersatte en lag från 18 juni 1938. nrpa har gett ut<br />
två rekommendationer, en 1973 [13] och en 1988<br />
[14], gällande användningen av röntgen i tandläkarpraktiker.<br />
De allmänna rekommendationerna<br />
stämde överens med dem från icrp med vissa modifieringar<br />
för de nordiska länderna [15].<br />
Eftersom Norge inte är medlem i eu implementerades<br />
inte Euratoms direktiv (från 13 maj<br />
1996 och 30 juni 1997) i den nya norska lagen<br />
om strålskydd och användningen av strålning.<br />
1961 fastställde Norge ilo:s konvention 115 om<br />
strålskydd för arbetare. Strålskydd och kvalitetsutvärderingar<br />
regleras även i lagar som rör företagshälsovård,<br />
patienträtt, specialistvård och<br />
patientskador.<br />
»Helse, Miljø og Sikkerhet«, är samlingsnamn<br />
för en rad grundläggande begrepp som relaterar<br />
till arbetsmiljö, säkerhet och yttre miljö som också<br />
innefattar strålskydd. Krav angående godkännande<br />
eller anmälan av radiologisk utrustning<br />
(Lagen om strålskydd och användningen av strålning,<br />
sektion 5) listar alla typer av installationer<br />
som kräver godkännande. I Norge är inte dentala<br />
röntgeninstallationer lika hårt reglerade som<br />
i Sverige och Danmark, men användarna måste<br />
ändå hålla de grundläggande reglerna för strålskydd<br />
i minnet; det vill säga att en bedömning ska<br />
göras om användandet av strålning är berättigat<br />
med hänsyn till den enskilde patienten och att<br />
användandet av strålning är optimalt för fallet<br />
[16].<br />
Danmark<br />
Den danska strålskyddsmyndigheten »Statens<br />
Institut for Strålebeskyttelse« (sis) har som uppdrag<br />
att främja effektivt strålskydd för människor<br />
och miljö. sis sätter gränserna för stråldoser för<br />
allmänheten och yrkesverksamma och ger ut rekommendationer<br />
och föreskrifter angående generella<br />
krav för tandläkarpraktiker som använder<br />
joniserande strålning.<br />
krav på tandläkare<br />
Finland<br />
Tandläkarutbildningen i Finland tar fem år och<br />
leder fram till kompetens att använda dental radiografisk<br />
utrustning. Finska strålskydds- och<br />
atomsäkerhetsmyndigheten har fört över ansvaret<br />
att ge tillstånd för att använda tandröntgenutrustning<br />
till tandläkarskolorna. I Helsingfors<br />
finns en särskild strålskyddsexamination innan<br />
studenterna kan godkännas i den slutgiltiga examinationen<br />
av oral radiologi.<br />
Kursen i oral radiologi omfattar bland annat<br />
radiografiska tekniker, utrustning, strålningsbiologi<br />
och strålskydd, men även diagnos av orala<br />
sjukdomar, avvikelser, cystor och tumörer. Efter<br />
examen har tandläkaren rätt att tolka alla sorter<br />
av orala röntgenbilder [17, 18].<br />
Sverige<br />
Tandläkarutbildningen i Sverige är på fem år och<br />
leder till kompetensen att använda intraoral radiografi.<br />
Enligt föreskriften ssi fs 2000:2 gäller<br />
att den radiologiska ledningsfunktionen innehas<br />
av legitimerad tandläkare för verksamhet med<br />
odontologisk röntgendiagnostik med användning<br />
av apparater med en högsta rörspänning som inte<br />
överstiger 75 kV, och som är avsedda för intraoralt<br />
placerade bildmottagare. Radiologiska undersökningar<br />
måste baseras på individuella urvalskriterier<br />
och screening får inte förekomma [19].<br />
Norge<br />
Tandläkarutbildningen i Norge är på fem år och<br />
leder till kompetens att använda intraoral röntgen<br />
och panoramaröntgen. nrpas föreskrifter,<br />
avdelning 33: Kraven vad gäller kompetens och<br />
utbildning säger att: för röntgendiagnostik gällande<br />
under godkännandekrav enligt avdelning<br />
5, krävs specialistkompetens i medicinsk radiologi<br />
eller en tandläkare med specialistkompetens<br />
i maxillofacial radiologi. Detta gäller till exempel<br />
alla typer av tomografisk utrustning som stöds av<br />
datorer som datortomografiutrustning, inklusive<br />
cone beam tomografi. För andra röntgendiagnoser<br />
krävs en medicinsk utövare eller tandläkare<br />
tränad i strålningsskydd som är relevant för ap-<br />
62<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
paraturen i fråga. Tandröntgen (med en högsta<br />
rörspänning som inte överstiger 75 kV) kan göras<br />
av en tandläkare eller tandsköterska (tandhygienist)<br />
och för särskilda undersökningar krävs en<br />
tandläkare med relevant kompetens.<br />
Danmark<br />
Tandläkarutbildningen i Danmark är på fem år<br />
och leder till kompetensen att undersöka tänder,<br />
käkar och skallben med joniserande röntgen, till<br />
exempel oral radiografi. En tandläkare kan ansvara<br />
för tandröntgenutrustning samt extraorala<br />
apparater som används för dentomaxillofacial<br />
undersökning samt har rätt att utföra alla typer<br />
av undersökningar med dessa apparater. Radiologiska<br />
undersökningar ska baseras på individuella<br />
urvalskriteria och screening får inte förekomma.<br />
Två huvudsakliga publikationer reglerar maxillofaciala<br />
radiografiska undersökningar, den ena<br />
gäller för tandröntgenenheter för intraoral undersökning<br />
som använder en spänning upp till<br />
70 kV [22] och den andra gäller större tandröntgenutrustning<br />
[23]. För närvarande undantas<br />
volymtomografer (cone beam tomografer, cbct)<br />
som kategoriseras under medicinska föreskrifter<br />
för datortomografer [24], vilket betyder att särskild<br />
utbildning behövs för att få kontrollera den<br />
typen av utrustning, och att en strålningsfysiker<br />
måste kallas in. Särskilda föreskrifter för cbct<br />
kommer inom kort. Dessa kommer troligen att<br />
kräva att tandläkaren går kurser och examineras<br />
innan han eller hon kan arbeta med cbct, medan<br />
utrustning troligen kommer att klassificeras under<br />
mindre strikta krav.<br />
krav på tandsköterskor, tandhygienister<br />
och radiologer vid oral röntgen<br />
Finland<br />
Radiologerna har sin egen skola och utbildningen<br />
tar 3,5 år varefter de kan utföra röntgen efter<br />
remiss från läkare. Utbildningen för tandsköterskor<br />
och tandhygienister tar tre år och omfattar<br />
oral radiologi som får utföras under överinseende<br />
av tandläkare. Alla röntgenfilmer måste bedömas<br />
av tandläkare.<br />
Sverige<br />
Socialstyrelsens regler innebär att en tandhygienist<br />
i Sverige har kompetens att diagnostisera karies<br />
och parodontala sjukdomar. Tandhygienistutbildningen<br />
är på två år och radiologi är en del<br />
av utbildningen. Det radiologiska ansvaret ligger<br />
dock på en legitimerad tandläkare och röntgenbilder<br />
måste bedömas av en tandläkare för diagnostik<br />
av andra tillstånd än karies och parodontala<br />
sjukdomar.<br />
Norge<br />
Tandhygienistutbildningen i Norge är treårig och<br />
inkluderar radiologisk utbildning som fokuserar<br />
på strålskydd. nrpa [11] har bestämt att en norsk<br />
tandhygienist får äga tandröntgenutrustning<br />
samt inneha den radiologiska ledningsfunktionen<br />
för praktiken vad gäller karies och parodontala<br />
sjukdomar. Detta innebär att de också måste<br />
ha kompetens att remittera en patient till ytterligare<br />
undersökningar.<br />
Den norska tandassistentutbildningen är ettårig<br />
och inkluderar radiologi. Tandassistenter<br />
har kompetens att utföra intraoral röntgen. Alla<br />
bilder måste dock visas för en tandläkare för diagnos.<br />
Liksom i Danmark får övrig tandvårdspersonal<br />
ta röntgenbilder och utföra andra arbetsuppgifter<br />
under överinseende av tandläkare [25].<br />
Danmark<br />
En tandhygienist i Danmark kan bli godkänd av<br />
sis som ansvarig för en röntgenenhet och har befogenhet<br />
att remittera patienter till radiologisk<br />
undersökning. Utbildningen är på 2,5 år och radiologi<br />
ingår i utbildningen.<br />
En tandassistent har en tvåårig utbildning och<br />
får ta röntgenbilder och utföra andra arbetsmoment<br />
under överinseende av en tandläkare.<br />
obligatorisk vidareutbildning<br />
I Finland anger regeringens föreskrift 423/2000<br />
och stuk-direktiv st 1.7 att alla tandläkare och<br />
tandassistenter som tar röntgenbilder måste delta<br />
i vidareutbildning vart femte år. I Sverige, Norge<br />
och Danmark finns för närvarande inga krav på<br />
vidareutbildning. Den norska tandläkarföreningen<br />
arrangerar en rekommenderad, systematisk<br />
kompletterande utbildning för sina medlemmar.<br />
»Tannlegenes systematiske etterutdanning«<br />
(tse) innefattar teoretiska och praktiska kurser<br />
i oral och maxillofacial radiologi (tillsammans<br />
med oral kirurgi och oral medicin). tse:s kurser<br />
är delvis nätbaserade. I Danmark införs en årlig<br />
obligatorisk uppdatering under <strong>2009</strong>.<br />
krav på utrustning och<br />
användare av intraoral radiologi<br />
Finland<br />
stuk har gett ut krav för funktionsförhållande<br />
för intraorala röntgenenheter. Dessa inkluderar<br />
till exempel bredden på röntgenstrålen vid<br />
konens spets, tjockleken på aluminiumfiltret,<br />
tidsspannet, kV och mA under successiv exponering,<br />
med mera.<br />
Enheterna behöver inte säkerhetslicens om de<br />
är tillverkade efter 1 januari 1984, men de måste<br />
registreras i stuk:s register med den information<br />
som behövs för att myndigheterna ska kunna avgöra<br />
om de kan användas säkert.<br />
Enheter som är tillverkade efter 14 juni 1998<br />
måste ha en ce-märkning (93/42/ety) och avskärmningen<br />
av rummet måste vara i enlighet<br />
med stuk:s direktiv st 3.1. Den radiologiska ledningsfunktionen<br />
ska alltid innehas av en legitimerad<br />
tandläkare eller läkare.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
63
VETENSKAP & KLINIK<br />
Peltola et al<br />
Sverige<br />
I Sverige finns en ny föreskrift gällande odontologisk<br />
röntgendiagnostik [21]. Kraven på röntgenutrustningen<br />
ges i detalj och utrustningen måste<br />
vara ce-märkt (98/34/eg) [22]. Målet är att minska<br />
de strålningsdoser som patienterna utsätts för så<br />
mycket som möjligt. Exempel från bestämmelsen<br />
är krav på individuella indikationer, användning<br />
av sköldkörtelskydd (0,25 mm Pb), film med hög<br />
känslighet eller digitala mottagare, användning<br />
av receptorhållare och rektangulärt riktmedel.<br />
Rummets avskärmning regleras i ssi fs 2005:6<br />
[26]. Den radiologiska ledningsfunktionen ska<br />
alltid innehas av en legitimerad tandläkare.<br />
Norge<br />
Enligt nrpa:s föreskrift »Krav på apparatur« [13]<br />
ska radiologisk utrustning vara tillverkad i enlighet<br />
med gällande standard från International<br />
Electro-technical Committee (iec) och International<br />
Organization for Standardization (ios).<br />
Ingen ce-märkning krävs i Norge. »Lag om strålskydd<br />
och användning av strålning« listar alla typer<br />
av installationer som behöver godkännande.<br />
Vissa andra strålningskällor som tandröntgenapparatur<br />
behöver endast anmälas till nrpa.<br />
nrpa:s bestämmelse för användare av radiologiska<br />
enheter säger att för tandröntgen med en<br />
rörspänning som inte överskrider 75 kV krävs en<br />
tandläkare eller tandsköterska/-hygienist medan<br />
det för specialundersökningar krävs en tandläkare<br />
med relevant kompetens.<br />
Danmark<br />
En särskild publikation reglerar tandröntgen för<br />
intraoral undersökning vid eller under 70 kV<br />
[22]. Dental film med en känslighet motsvarande<br />
åtminstone e-speed eller digitala receptorer<br />
måste användas. Senare publikationer reglerar<br />
kvalitetskontrollen vid arbete med digitala bildplåtar<br />
[28] eller sensorsystem [29]. Den dentala<br />
enheten får inte användas för att undersöka skallbenet<br />
däremot får den användas för vissa undersökningsbilder<br />
av tmj (inte transcranial) samt<br />
för hand- och handledsradiogram. Om i medeltal<br />
färre än 25 exponeringar utförs på kliniken<br />
per dag får personal som utför undersökningen<br />
vistas oskyddad i rummet under exponeringen<br />
om avståndet till det primära strålningsfältet är<br />
minst 2 meter. Om fler än 25 exponeringar utförs<br />
dagligen måste personalen skyddas med hjälp av<br />
en avskärmning. Avskärmningen av rummet regleras<br />
i detalj.<br />
extraoral röntgenutrustning<br />
Finland<br />
Vanlig panoramaröntgenutrustning och utrustning<br />
för cefalometrisk skallröntgen behöver inte<br />
säkerhetslicenser men måste uppfylla de krav för<br />
funktionsförhållanden som stuk gett ut angående<br />
intraorala röntgenenheter.<br />
Panoramautrustning med transversal tomografi<br />
och andra bildenheter liksom cbct-utrustning<br />
kräver licens och får inte användas innan<br />
medgivande har erhållits från stuk (www.stuk.<br />
fi). Användaren ska vara tandläkare eller radiolog<br />
om kliniken tar röntgenbilder på patienter<br />
med remiss. Tandsköterskor får ta röntgenbilder<br />
under överinseende av en tandläkare.<br />
Sverige<br />
I Sverige reglerar ssi fs 2000:2 [19] användandet<br />
av extraoral röntgen. Den radiologiska ledningsfunktionen<br />
vid panoramaundersökningar<br />
ska innehas av en legitimerad tandläkare med<br />
särskild utbildning i panoramaundersökningar.<br />
Utbildningen i panoramaröntgen innefattar inte<br />
användning av tomografi. För att kunna använda<br />
de tomografiska funktionerna och tolka tomografiska<br />
bilder måste tandläkaren samarbeta med en<br />
specialist i oral radiologi. Vid specialiserade undersökningar<br />
i röntgendiagnostik (till exempel<br />
cbct) ska den radiologiska ledningsfunktionen<br />
innehas av en legitimerad tandläkare med specialistkompetens<br />
i oral radiologi.<br />
Norge<br />
Användandet av extraoral röntgen som inte kräver<br />
godkännande, till exempel panoramautrustning<br />
samt cefalografiska enheter, får utföras av<br />
tandläkare utbildad i strålskydd relevant för den<br />
aktuella utrustningen och som innehar relevant<br />
kunskap för att utföra specialundersökningar.<br />
Avancerad bildbehandlingsutrustning som<br />
måste godkännas av nrpa får endast användas<br />
av tandläkare med specialistkompetens inom<br />
maxillofacial radiologi (eller av en medicinsk<br />
radiolog). Detta omfattar till exempel alla typer<br />
av ct-utrustning, även ansvaret för att ställa diagnos<br />
vid cbct-undersökningar. Det medicinska<br />
reglementet gällande ct-scanrar säger att dessa<br />
ska skötas av medicinska radiologer samt att en<br />
sjukhusfysiker måste vara närvarande.<br />
Danmark<br />
I en särskild skrift regleras användandet av större<br />
radiologisk utrustning som panoramaröntgen,<br />
annan tomografi, skallröntgen och dental<br />
utrustning med kV över 70 [23]. All extraoral<br />
undersökning måste utföras med film i en kassett<br />
med intensifierande skärm alternativt med<br />
digitala receptorer. Det finns inga särskilda utbildningskrav<br />
för tandläkare som arbetar med<br />
extraoral utrustning. Avskärmningen av rummet<br />
är reglerad. Kravet på avskärmning är mindre för<br />
panoramaenheter där den primära strålningen<br />
absorberas av kassetthållaren. Den som utför undersökningen<br />
måste skyddas under exponeringen,<br />
vanligtvis genom att stå utanför rummet. Nya<br />
bestämmelser ska snart ges ut vad gäller cbctutrustning<br />
som används av tandläkare.<br />
2007 utarbetades bestämmelser gällande pa-<br />
64<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
tientskydd i samband med maxillofacial röntgen<br />
[29, 30] som säger att patientskydd för denna typ<br />
av undersökning inte är obligatorisk, vare sig för<br />
barn eller vuxna.<br />
kvalitetssäkring<br />
Finland<br />
Kvalitetssäkring av intraoral röntgen inbegriper<br />
exponeringstidens precision (strålningens uteffekt),<br />
mätning av strålens bredd (
VETENSKAP & KLINIK<br />
Peltola et al<br />
radiology is required in Sweden and Norway.<br />
Dental assistants and hygienists can perform intraoral<br />
radiography under the responsibility of<br />
a dentist. In Sweden and Norway dental hygienists<br />
can also record caries and periodontal diseases,<br />
although in Sweden all radiographs must<br />
be shown to the dentist. In Denmark and Norway<br />
the dental hygienists may be responsible<br />
for a dental x-ray unit, and they can refer the<br />
patient for a radiographic examination. Updat-<br />
ing education is mandatory only in Finland<br />
according to eu guidelines. The demands for<br />
dental radiographic units are very similar in all<br />
countries. Quality assurance programs are regulated<br />
by law in Finland, Sweden and Denmark.<br />
The programs comprise daily, monthly or yearly<br />
checks of radiographic procedures. Regulations<br />
for digital dental radiography are still under<br />
construction, though some are available in<br />
Denmark.<br />
Artikeln är översatt<br />
från engelska av<br />
Ewa Knutsson, <strong>Tandläkartidningen</strong>.<br />
referenser<br />
1. Pukkila Olavi. Säteilyn<br />
käyttö. Säteily – ja ydinturvallisuus.<br />
Karisto Oy:n<br />
kirjapaino, Hämeenlinna<br />
2004.<br />
2. SRY. Suomen radiologiyhdistys.<br />
Radiologia Suomessa.<br />
Historiikki vuoteen<br />
2005. Helsinki, WSOY, 2006.<br />
3. Toivonen H, Rytömaa T,<br />
Vuorinen A. Säteily ja Turvallisuus.<br />
Säteilyturvakeskus,<br />
Valtion Painatuskeskus,<br />
Helsinki, 1988.<br />
4. Rosberg J. Hammaslääketieteellinen<br />
Radiologia.<br />
Toinen uudistettu painos,<br />
Oulun Yliopistopaino 2001.<br />
5. Hedin M. Röntgendebuten<br />
inom svensk tandvård.<br />
En historisk tillbakablick.<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> 2004;<br />
96: 52–5.<br />
6. http://www.kunst.no/alias/<br />
HJEMMESIDE/ntm/medisinskmuseum/sunn_sjel/<br />
radiologi.htm http://www.<br />
museumsnett.no<br />
7. Aakhus T, Poppe E. Trekk ved<br />
utviklingen i Norge (kapittel<br />
3). In: Medisinsk radiologi<br />
i Norge. Festskrift ved<br />
100-årsjubileet for oppdagelsen<br />
av røntgenstrålene<br />
(Aakhus T, Poppe E, eds).<br />
Joh. Nordahls Trykkeri,<br />
Oslo, 1995.<br />
8. Norsk Dental Depot. En<br />
historisk kavalkade<br />
1903–2003.<br />
9. Personal communication:<br />
Dr. Jarle Bragelien (2008).<br />
10. Dybing T. Lærebog i røntgenografi<br />
for tannlæger.<br />
Centraltrykkeriet Oslo 1927.<br />
11. The Norwegian Radiation<br />
Protection Authority (NRPA)<br />
P. O. Box 55 N-1332 Østerås<br />
Norway.<br />
12. Act on radiation protection<br />
and use of radiation (No. 36<br />
of 12 May 2000).<br />
13. SIS: De viktigste bestemmelser<br />
for dentale røntgendiagnostikkanlegg.<br />
Oslo<br />
1993.<br />
14. SIS: Generell strålehygiene<br />
og sikkerhetaspekter ved<br />
dentalrøntgen (Issued by<br />
The Norwegian Directorate<br />
of Health Oslo 1988).<br />
15. The radiation protection<br />
institutes in Denmark,<br />
Finland, Iceland, Norway<br />
and Sweden: Report on the<br />
applicability of international<br />
radiation protection<br />
recommendations in the<br />
nordic countries. Stockholm<br />
1969, pp 177–215.<br />
16. Sosial og helsedepartementet.<br />
Forslag til ny lov om<br />
strålevern og bruk av stråling.<br />
Høringsnotat 1998.<br />
17. Curriculum of the Department<br />
of Oral Radiology,<br />
Institute of Dentistry, 2007.<br />
18. http://www.stuk.fi/julkaisut_maaraykset/en_GB/<br />
19. SSI FS 2000:2 Statens<br />
strålskyddsinstituts föreskrifter<br />
om röntgendiagnostik.<br />
20. SSI FS 2000:1 Statens<br />
strålskyddsinstituts föreskrifter<br />
om allmänna skyldigheter<br />
vid medicinsk och<br />
odontologisk verksamhet<br />
med joniserande strålning.<br />
21. SSI FS 2007:1 Statens strålskyddsinstituts<br />
föreskrifter<br />
och allmänna råd om tillstånd<br />
att inneha och använda<br />
viss röntgenutrustning<br />
för odontologiskt bruk.<br />
22. Sundhedsstyrelsen.<br />
Bekendtgørelse om dentalrøntgenanlæg<br />
til intraorale<br />
optagelser med spændinger<br />
til og med 70 kV. Bekendtgørelse<br />
nr. 209 af 6. april<br />
1999.<br />
23. Sundhedsstyrelsen.<br />
Bekendtgørelse om større<br />
dentalrøntgenanlæg.<br />
Bekendtgørelse nr. 663<br />
af 16. august 1999.<br />
24. Sundhedsstyrelsen.<br />
Bekendtgørelse om medicinske<br />
røntgenanlæg til undersøgelse<br />
af patienter.<br />
Bekendtgørelse nr. 975<br />
af 16. dec. 1998.<br />
25. The Norwegian Health<br />
Personnel Act Section 5.<br />
Sundhedsministeriet. Lov<br />
om autorisation af sundhedspersoner<br />
og om sundhedsfaglig<br />
virksomhed. Lov<br />
nr. 451 af 22. maj 2006.<br />
26. SSI FS 2005:6 Statens<br />
strålskyddsinstituts föreskrifter<br />
och allmänna råd<br />
om strålskärmning av lokaler<br />
för diagnostik eller<br />
terapi med joniserande<br />
strålning.<br />
27. Sundhedsstyrelsen. Tillæg<br />
til Bekendtgørelse nr. 209:<br />
Kvalitetsstyring af dentalrøntgenanlæg<br />
til intraorale<br />
optagelser (max. 70 kV),<br />
hvor der benyttes digital<br />
billed-reception.<br />
28. Sundhedsstyrelsen. Tillæg<br />
til Bekendtgørelse nr. 209:<br />
Modtage- og konstanskontrol<br />
af digitale dentalrøntgenanlæg<br />
(max. 70 kV),<br />
hvor der benyttes DRsensor.<br />
29. Sundhedsstyrelsen.<br />
Bekendtgørelse om ændring<br />
af bekendtgørelse om dentalrøntgenanlæg<br />
til intraorale<br />
optagelser med spændinger<br />
til og med 70 kV.<br />
Bekendtgørelse nr. 1091 af<br />
3. september 2007.<br />
30. Sundhedsstyrelsen.<br />
Bekendtgørelse om ændring<br />
af bekendtgørelse om større<br />
dentalrøntgenanlæg.<br />
Bekendtgørelse nr. 1092<br />
af 3. september 2007.<br />
Odontologisk vetenskap<br />
fritt på nätet<br />
www.tandlakartidningen.se<br />
66<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK I KORTHET<br />
Avhandling avslöjar nya bakterier i munhålan<br />
Munhålan innehåller<br />
betydligt fler bakteriearter<br />
än vad som hittills är<br />
känt, enligt en avhandling<br />
av Eleni Kanasi vid Umeå<br />
universitet.<br />
Ett av skälen till att man<br />
inte hittat fler bakterier<br />
är att inte alla bakterier<br />
i munhålan kan odlas. Numera<br />
kan bakteriernas DNA<br />
ge svar på frågeställningen<br />
som gäller de arter som<br />
inte kan odlas. Just dessa<br />
DNA-baserade metoder<br />
används i Eleni Kanasis avhandling<br />
för identifiering<br />
av otillräckligt beskrivna<br />
och svårodlade bakterier<br />
men även för att hitta associationer<br />
med karies hos<br />
275 barn och parodontit<br />
hos vuxna. Man har även<br />
A. actinomycetemcomitans<br />
studerat Aggregatibacter<br />
actinomycetemcomitans<br />
som leder till aggressiv<br />
parodontit hos barn.<br />
Anledningen att man<br />
studerat dessa stammar<br />
är att vissa av dem gömmer<br />
ett antigen som normalt<br />
sitter på utsidan. För<br />
studien har man använt<br />
omfattande molekylärbiologiska,<br />
kliniska och statistiska<br />
metoder.<br />
Eleni Kanasi har funnit<br />
att vid karies hos barn är<br />
mångfalden av bakterier<br />
stor, man har hittat drygt<br />
100 arter, varav en stor del<br />
inte tidigare identifierats.<br />
Även några bakterier<br />
som används som probiotika<br />
har kopplats till<br />
munhälsan. Man hittade<br />
bland annat A. actinomycetemcomitans<br />
som finns vid<br />
kronisk parodontit, denna<br />
bakterie visar inte antigen<br />
på sin yta och kan därför<br />
möjligen undgå kroppens<br />
immunförsvar.<br />
De fynd som gjorts i studien<br />
när det gäller användning<br />
av DNA-molekylen har<br />
möjliggjort nya associationer<br />
mellan bakterier och<br />
orala sjukdomar. Genom<br />
att kunna beskriva den<br />
kompletta bakteriesammansättningen<br />
i munnen<br />
kan man få bättre hjälp att<br />
diagnostisera och riskbedöma<br />
dentala sjukdomar.<br />
Eleni Kanasi försvarade<br />
sin avhandling den 28 november<br />
i år vid institutionen<br />
för oral mikrobiologi<br />
i Göteborg. Opponent var<br />
Gunnar Dahlén. Avhandlingen<br />
är ett samarbete<br />
mellan Umeå universitets<br />
odontologiska institution<br />
och Forsyth Institute.<br />
AMANDA QUENSEL<br />
AMANDA QUENSEL (AQ)<br />
medicinjournalist, sammanfattar<br />
vetenskapliga nyheter för<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong>s läsare.<br />
dpnova kunskap<br />
presenterar:<br />
Marcus Dagnelid<br />
Som föreläser om nya<br />
tekniska grepp från 3i<br />
Tandläkare och<br />
ST-tdl i oral protetik,<br />
Odontologiska Fakulteten<br />
vid Malmö Universitet. Har<br />
sedan 2003 arbetat på<br />
Team Dagnelid i Göteborg.<br />
SEMINARIUM: Temporära lösningar, kirurginavigation och<br />
avtryck på läkdistans – snabbt, enkelt och med precision!<br />
En exposé av nya tekniska grepp för att<br />
underlätta arbetet på kliniken.<br />
Marcus Dagnelid från Team Dagnelid berättar<br />
i en föreläsning om nya tekniska grepp<br />
från 3i som är framtagna för att underlätta<br />
och öka precisionen på klinikerna. Marcus<br />
kommer att berätta om framförallt tre huvudområden<br />
ur ett kliniskt perspektiv och visa<br />
hur detta används praktiskt på kliniken.<br />
Temporära lösningar<br />
Med QuickBridge® och PreFormance® får<br />
patienten en snygg och hållbar långtidstemporär<br />
krona/bro på plats i direkt samband<br />
med implantatoperationen.<br />
Encode Complete<br />
Är det verkligen möjligt att ta avtryck för en<br />
krona på en läkdistans? Utan att behöva<br />
använda avtryckstopp?<br />
Med Encode Complete från Biomet 3i kan du<br />
ta ett rejält kliv in i framtiden och påverka ditt<br />
planeringsarbete och klinikens ekonomi.<br />
Navigator<br />
Marcus talar om Biomet 3i’s version av CTguidad<br />
kirurgi för fallplanering, framställning<br />
av kirurgisk guideskena, temporär bro på<br />
laboratoriet och för det kirurgiska ingreppet.<br />
OBS! Seminariet är<br />
kostnadsfritt. Anmälan<br />
senast 20 januari på vår<br />
hemsida: www.dpnova.se eller<br />
till: kurs@dpnova.se<br />
Antalet platser är begränsat!<br />
Företräde för dpnovas kunder.<br />
dpnova Stockholm<br />
Torsdag 22 januari<br />
kl. 18.00<br />
Rättarvägen 3, Solna<br />
dpnova Malmö<br />
Torsdag 29 januari<br />
kl. 18.00<br />
Borrgatan 4, Malmö<br />
dpnova Göteborg<br />
Onsdag 4 februari<br />
kl. 18.00<br />
Karl Gustavsgatan 32, Göteborg<br />
TANDLÄKARTIDNINGEN ÅRG 101 NR 1 <strong>2009</strong><br />
67
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
Svalgfunktionen<br />
Videoradiografisk undersökning<br />
under sväljning och tal<br />
sammanfattat Ett svårförståeligt tal är ett socialt handikapp som kan<br />
misstolkas som att individen har en intellektuell funktionsnedsättning.<br />
Sväljningssvårigheter kan vara livshotande om maten hamnar i luftstrupen,<br />
de kan påverka individen fysiskt med viktnedgång och socialt i<br />
umgänget kring måltider. Ett dysfunktionellt svalg kan förutom tal- och<br />
sväljningssvårigheter orsaka snarkning, sömnapné och i värsta fall kvävning.<br />
Videoradiografisk undersökning är en viktig del vid bedömning av<br />
avvikelser i svalget och som underlag för behandlingsval.<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
universitetslektor,<br />
övertandläkare, oral<br />
diagnostisk radiologi,<br />
institutionen för odontologi,<br />
Medicinska<br />
fakulteten, Umeå<br />
universitet<br />
E-post: Eva.Levring.<br />
Jaghagen@<br />
odont.umu.se<br />
Svalget, farynx, utgör förbindelsen mellan<br />
näshåla och munhåla till struphuvudet,<br />
larynx och matstrupen, esofagus. Svalget<br />
är därmed delaktigt i de livsuppehållande<br />
funktionerna andning och sväljning. Luft<br />
och föda måste turas om att passera genom svalget<br />
för att luften inte ska hamna i magen och ännu<br />
viktigare, att födan inte ska hamna i luftvägen.<br />
Svalget är aktivt under tal, hostning, kräkning<br />
och kväljning. Dess funktion är komplex och<br />
kräver koordination av en mängd muskler och<br />
nerver. Svalget består av mjukvävnad; innerst<br />
finns slemhinna, utanför den en muskelhinna<br />
och ytterst finns ett bindvävsskikt. Man delar in<br />
farynx i nasofarynx (även kallat epifarynx) orofarynx<br />
och hypofarynx (även kallat laryngofarynx)<br />
(figur 1).<br />
Farynx<br />
NK Näskaviteten<br />
NP Nasofarynx<br />
OP Orofarynx<br />
HP Hypofarynx<br />
L Larynx<br />
Tr Trakea<br />
T Tunga<br />
TB Tungbas<br />
}<br />
Velum,<br />
mjuka gommen<br />
Uvula,<br />
gomspenen<br />
farynxdysfunktion<br />
Farynxdysfunktion innebär att man har en störd<br />
eller avvikande funktion i svalget som kan bero<br />
på exempelvis nervskador efter stroke och skalltrauma,<br />
störd muskelfunktion, morfologiska avvikelser<br />
i samband med gomspalt och andra kraniofaciala<br />
defekter, patologisk tillväxt vid oral<br />
och faryngeal cancer, samt som komplikation<br />
efter tumörbehandling på grund av operationsdefekter<br />
och strålbehandling.<br />
Om vävnaderna i svalget helt eller delvis kollapsar<br />
under sömn kan det leda till andningshinder<br />
som kan orsaka andningsuppehåll eller snarkning.<br />
Farynxdysfunktion kan också leda till att<br />
födan hamnar i luftvägen i stället för i matstrupen<br />
Epiglottis<br />
Glottis<br />
och stämband<br />
Figur 1. Schematisk bild som illustrerar svalget,<br />
struphuvudet och angränsande strukturer<br />
i sagittalplanet.<br />
Övre<br />
esofagussfinktern<br />
Esofagus,<br />
matstrupe<br />
när man sväljer. Även talfunktionen kan påverkas<br />
vilket kan leda till klangavvikelser och svårförståeligt<br />
tal. Farynxdysfunktion som ger symtom kan<br />
med andra ord vara mycket besvärande, ofta handikappande<br />
och i värsta fall livshotande.<br />
68<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
a<br />
b<br />
a<br />
b<br />
a<br />
b<br />
Figur 2. Videoradiografisk undersökning i lateral<br />
projektion av patient med normal talfunktion. (A)<br />
Velum i vilande läge. (B) God velofaryngeal slutning<br />
under tal. Velum sluter med bred kontakt mot<br />
den bakre svalgväggen. Radiopakt material som ben<br />
och kontrast tecknar sig mörkt i genomlysning.<br />
a<br />
b<br />
Figur 3. Videoradiografisk undersökning i frontal<br />
projektion. Normal funktion hos tandlös patient. (A)<br />
Farynx sidoväggar i vilande läge. (NS) Nässkiljevägg,<br />
(NG) näsgolv. (B) Farynx sidoväggar deltar i slutningen<br />
av velofarynxsfinktern under tal. Väggarna<br />
har rört sig medialt för att möta ett höjt velum.<br />
talfunktionen<br />
Vi producerar tal med hjälp av utandningsluften<br />
som modifieras av stämbanden och talröret. Talröret<br />
består av strukturerna ovanför stämbanden:<br />
larynx, farynx, munhåla och näskaviteten.<br />
Klangen och resonansen i talet förändras när<br />
artikulatorerna (det vill säga läppar, underkäke,<br />
tunga, mjuka gommen (velum), svalget och struphuvudet)<br />
är i rörelse. Det är dessa strukturer och<br />
deras rörelse man vill följa i en undersökning av<br />
talfunktionen.<br />
Velofarynxsfinktern ligger i nivå med palatinalplanet<br />
och består av mjuka gommen samt<br />
svalgets bakvägg och sidoväggar. Vid normal<br />
funktion lyfter mjuka gommen (velum), bakåt<br />
och uppåt mot nasofarynx. Samtidigt rör sig<br />
svalgets sidoväggar in mot medellinjen och velum<br />
medan bakväggen oftast rör sig framåt och<br />
möter velum [1] (figur 2, 3 och 4).<br />
velofarynxinsufficiens<br />
Vid velofarynxinsufficiens läcker luft upp genom<br />
velofarynxsfinktern som normalt ska täta till upp<br />
mot näsan när vi uttalar orala ljud; det vill säga<br />
ljud där allt tryck ska komma ur munnen. I det<br />
svenska språket är de flesta ljud orala, utom /m/<br />
/n/ och /ng/ som är nasala. Velofarynxinsufficiens<br />
beror vanligen på anatomiska och strukturella<br />
avvikelser, nervskador eller störd muskelfunktion<br />
[2].<br />
En annan orsak till nasalt luftläckage är att individen<br />
har en öppning i gommen mellan mun-<br />
och näshåla (oronasal fistel) på grund av en<br />
gomspalt som inte slutits eller en läkningsdefekt<br />
efter slutning av en gomspalt [3].<br />
videoradiografisk undersökning<br />
Videoradiografisk undersökning av velofarynxfunktionen<br />
under tal introducerades av Skolnick<br />
1969 [1]. Att göra en fullständig klinisk undersökning<br />
av velofarynxfunktionen är inte möjligt. En<br />
röntgenundersökning är ett nödvändigt komplement<br />
[4]. Optimalt är att undersökningen görs i<br />
samarbete mellan radiolog och logoped [5, 6].<br />
Den videoradiografiska undersökningen innebär<br />
att man i röntgengenomlysning följer rörelserna<br />
i munhåla och svalg under funktion (figur<br />
5). Undersökningen spelas in på videofilm. Patienten<br />
sitter upprätt med stöd för huvudet. För<br />
S<br />
FB<br />
MG<br />
S<br />
Figur 4. Bild från fiberskopisk<br />
undersökning av velofarynxsfinkterns<br />
funktion. Patient<br />
med normal talfunktion och<br />
sluten velofarynxsfinkter. Mjuka<br />
gommen (MG) har höjt sig<br />
med en tydlig musculus uvulae<br />
och når fram till farynx bakvägg<br />
(FB), farynx sidoväggar (S) har<br />
rört sig medialt och sluter mot<br />
velum bilateralt.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
69
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
FAKTA 1. LJUD OCH FRASER<br />
Vid en videoradiografisk undersökning av talfunktionen<br />
får patienten uttala standardiserade ljud och<br />
fraser, exempelvis:<br />
n Orala ljud som kräver att luftflödet stoppas i munnen:<br />
exempelvis /p, t, k/<br />
n Ljud som kräver att luftflödet passerar genom munnen<br />
med friktion: exempelvis /f, s, c/<br />
n Ljud som produceras långt fram i munnen:<br />
exempelvis /p/<br />
n Ljud som produceras långt bak i munnen:<br />
exempelvis /k/<br />
n Exempel på ljud och fraser: /ma:ma:ma//pi:pi:pi//<br />
ka:ka:ka//mamma och mimmi// en kopp kaffe//i dag är<br />
det tisdag//pippi åker polisbil/<br />
att göra det möjligt att avbilda mjukvävnaderna i<br />
munhåla och svalg tillförs flytande bariumsulfatkontrastmedel<br />
via näsan med bollspruta (figur 6)<br />
Kontrasten fäster väl och kan därmed uttapetsera<br />
mjukvävnaderna som ska undersökas.<br />
Resultatet av den videoradiografiska undersökningen<br />
ska kunna användas som underlag för<br />
fortsatt behandling. För att man ska kunna göra<br />
en korrekt bedömning av talfunktionen vid den<br />
videoradiografiska undersökningen är det viktigt<br />
att patienten kan använda sin optimala förmåga<br />
att uttala ord och ljud. Vid undersökningen får<br />
patienten uttala standardiserade ljud och fraser<br />
(faktaruta 1).<br />
Ibland har patienten utvecklat kompensatoriska<br />
strategier i talet som helt eller delvis satt sfinktern<br />
ur funktion. Då måste man välja individuellt<br />
anpassade ljud och fraser under undersökningen<br />
för att kunna göra en korrekt bedömning av den<br />
optimala sfinkterfunktionen [7]. Att ha en logoped<br />
närvarande vid undersökningen och kunna<br />
utnyttja hans eller hennes kompetens är av avgörande<br />
betydelse för en god diagnostik.<br />
Projektioner<br />
För att få en fullständig bild av velofarynxsfinkterns<br />
funktion undersöks patienten i olika projektioner.<br />
Vilka olika projektioner som krävs<br />
och vilket antal som behövs vid en utredning<br />
av talfunktionen har beskrivits och diskuterats<br />
[8–10]. En internationell forskargrupp har tagit<br />
fram rekommendationer för en standardiserad<br />
utvärdering av velofarynx [11]. Forskarna rekommenderar<br />
nasofiberskopi och videoradiografisk<br />
undersökning i minst två projektioner; frontaloch<br />
sidoprojektion.<br />
Patienterna kommer vanligen på remiss från<br />
foniater, logoped eller öron-, näs- och halsläkare.<br />
Vid postoperativa kontroller remitterar även<br />
plastikkirurg. I Sverige utförs undersökningen<br />
vid en handfull sjukhus. Till avdelningen för oral<br />
diagnostisk radiologi vid Norrlands universitetssjukhus<br />
i Umeå remitteras patienter från hela<br />
Norrlandsregionen.<br />
De flesta patienter är barn i förskoleåldern.<br />
Många tillhör redan den organiserade sjukvården<br />
på grund av att de har ett syndrom eller gomspalt.<br />
Om de inte redan finns inom sjukvården är det<br />
oftast föräldrarna eller distriktssköterskan på<br />
barnavårdscentralen (bvc) som uppmärksammar<br />
en klangavvikelse. I sådana fall remitteras barnet<br />
till logoped eller öron-, näs- och halsmottagning.<br />
Barn i skolåldern remitteras från skolhälsovården<br />
eller vårdcentralen.<br />
Allmäntandläkare som möter patienter som<br />
besväras av, men inte blivit utredda för ett svårförståeligt<br />
tal, bör rekommendera familjen att<br />
uppsöka bvc eller skolhälsovården för remiss<br />
RR<br />
BM<br />
a<br />
b<br />
Figur 5 a, b (till vänster). Den videoradiografiska utrustningen inställd för undersökning i<br />
a) sidoprojektion och b) frontalprojektion. Röntgenrör (RR). Bildmottagare (BM). Bilden är arrangerad.<br />
Figur 6 (till höger). I burken finns smaksatt bariumsulfatpulver som man löser i vatten vid tillblandning<br />
av kontrastsuspension. Bollsprutan används när kontrasten droppas via näskaviteten för uttapetsering av<br />
mjukvävnaderna i farynx för att underlätta bedömning av strukturernas rörelser. Sked med flytande kontrast<br />
används vid undersökning av sväljningsfunktion av flytande bolus. Hårt bröd med kontrast simulerar<br />
fast föda vid undersökning av tugg- och sväljningsfunktion.<br />
70<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Figur 7. Videoradiografisk undersökning av talfunktion i<br />
sidoprojektion. Mindre velofarynxinsufficiens. Velum når<br />
inte ända fram till den bakre svalgväggen sedan patienten<br />
genomgått Le Fort I-osteotomi med framflyttning av maxillan<br />
för att förbättra käkrelationerna. Följden har blivit<br />
hypernasalt tal.<br />
Figur 8. Videoradiografisk undersökning av talfunktionen i sidoprojektion.<br />
Patienten har en stor adenoid (ad) i nasofarynx<br />
och en mycket kort mjuk gom i förhållande till svalgdjupet. Om<br />
adenoiden avlägsnas eller tillbakabildas med åldern kan det<br />
leda till förvärrat hypernasalt tal.<br />
Figur 9. Videoradiografisk undersökning av talfunktion<br />
i frontal projektion. Patienten har stora<br />
tonsiller a) som möts i medellinjen under tal och<br />
b) hindrar optimal funktion av farynx sidoväggar<br />
i velofarynxsfinkterplanet. Här kan tonsillektomi<br />
bota ett hypernasalt tal.<br />
Figur 10. Videoradiografisk undersökning av talfunktionen<br />
i sidoprojektion. Patienten med velofarynxinsufficiens som behandlats<br />
med velofarynxlambå. En mjukvävnadsbrygga har fällts upp från farynx<br />
bakvägg och fästs in i velum. Luft kan passera bilateralt om lambån för<br />
näsandning. För optimal velofarynxfunktion ska farynx sidoväggar sluta<br />
an mot lambån under tal.<br />
till logoped eller öron-, näs- och halsmottagning.<br />
Även vuxna kan drabbas av velofarynxinsufficiens<br />
till exempel i samband med neurologiska<br />
skador som stroke, eller på grund av vävnadsdefekter<br />
efter exempelvis en tumöroperation.<br />
Interdisciplinär bedömning<br />
Vid en utredning av talfunktionen görs en interdisciplinär,<br />
gemensam bedömning av den odontologiska<br />
radiologen, logoped samt foniater.<br />
Utredningen består av videoradiografisk samt<br />
nasofiberskopisk undersökning.<br />
Bedömningen görs gemensamt. Man diskuterar<br />
fynd och tidigare behandling samt olika behandlingsalternativ.<br />
Beslutet kan bli att skicka<br />
remiss till plastikkirurg för ställningstagande om<br />
behandling med talkorrigerande operation eller<br />
till logoped för talträning. Många patienter som<br />
remitteras har redan genomgått talträning som<br />
inte gett önskat resultat, oftast på grund av att<br />
det saknas morfologiska eller neurologiska förutsättningar<br />
för normal velofarynxfunktion.<br />
Bedömning av talfunktion<br />
och fynd vid röntgenundersökning<br />
I en sidoprojektion kan man följa mjuka gommens<br />
rörelse och anatomi i förhållande till svalgets<br />
anatomi och rörelse (figur 2). Man gör en<br />
bedömning av mjuka gommens förmåga att höja<br />
sig och om den är tillräckligt lång för att kunna<br />
nå och sluta an mot svalgets bakre vägg. I den här<br />
projektionen kan storleken på en eventuell insufficiens<br />
bedömas (figur 7 och 8). Om patienten har<br />
en oronasal fistel i gommen bör den täckas över<br />
för att luft inte ska läcka ut genom näsan den vägen<br />
och för att man ska kunna bedöma den optimala<br />
velofarynxsfinkterfunktionen.<br />
Om patienten saknar musculus uvulae eller<br />
om den är bristfällig anatomiskt eller funktionellt<br />
kan mjuka gommen teckna sig med två<br />
konturer i sidoprojektion. Vid undersökningen<br />
bedöms storleken på adenoiden, det vill säga körteln<br />
bakom näsan, samt tonsillernas inverkan på<br />
sfinkterfunktionen i sagittalplanet. Visar det sig<br />
att adenoiden bidrar till slutning eller minskar in-<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
71
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
FAKTA 2. RÖNTGENFYND 1<br />
Exempel på röntgenfynd vid velofarynxinsufficiens.<br />
n Kort gom i förhållande till svalgdjupet.<br />
n Dålig rörlighet i gommen, gommen lyfter otillräckligt<br />
och sluter inte an mot svalgets bakvägg.<br />
n Dålig sidoväggsaktivitet i velofarynxsfinkterplanet,<br />
sidoväggarna når inte fram till mjuka gommen.<br />
n Förstorade tonsiller som hindrar gommen från att nå<br />
bakväggen eller sidoväggarnas rörelse medialt.<br />
n Dubbla konturer i mjuka gommen som tecken på bristfällig<br />
eller avsaknad av musculus uvulae.<br />
n Mjuka gommen lyfter mot en ojämn adenoid med<br />
läckage som följd.<br />
n Kontrastbubblor upp mot näskaviteten under tal.<br />
Tecken på luftläckage.<br />
Figur 11.<br />
Schematisk bild<br />
av fiberskopets läge<br />
i näsan vid undersökning<br />
av velofarynxfunktionen.<br />
sufficiensen (figur 8) kan ett öppet nasalt tal förvärras<br />
om adenoiden tas bort eller om den med<br />
åldern tillbakabildas. Mellan mjuka gommen och<br />
svalgets bakväg kan det ligga stora tonsiller som<br />
hindrar slutning av sfinktern. Även läpparnas och<br />
tungans rörelse under tal kan bedömas med sidoprojektion.<br />
I frontal projektion bedöms svalgets funktion,<br />
symmetri och nivå för den maximala rörligheten<br />
i sidoväggarna i förhållande till sfinkterplanet<br />
(figur 3). Stora tonsiller som möts i medellinjen<br />
vid rörelse och som påverkar sidoväggarnas möjlighet<br />
att nå fram till velum i horisontalplanet kan<br />
diagnostiseras med frontal projektion (figur 9)<br />
[12]. Informationen om sidoväggarnas funktion<br />
har betydelse för behandlingsplanering och prognosen<br />
för en eventuell plastikkirurgisk korrigering<br />
av velofarynxsfinktern. Förutsättningen för att få<br />
ett bra resultat på talklangen med en velofarynxlambå<br />
(figur 10) ökar ju bättre sidoväggsaktiviteten<br />
i svalget är. Bredden på lambån kan anpassad<br />
efter sidoväggsaktiviteten. Vid en postoperativ<br />
undersökning bedömer man om sidoväggarna<br />
når fram till lambån i frontal projektion.<br />
Nasofiberskopi<br />
De videoradiografiska undersökningarna i frontal<br />
och sidoprojektion bör kompletteras med en<br />
undersökning av sfinktern uppifrån. I litteraturen<br />
beskrivs olika sätt att göra en sådan avbildning<br />
med videoradiografi [8]. I dag görs vanligen<br />
en nasofiberoptisk undersökning av en foniater<br />
som är specialist på röst-, tal- och språkstörningar<br />
samt sväljstörningar.<br />
Efter ytanestesi förs ett fiberskop in i näskaviteten<br />
i den mellersta näsgången, ovanför den nedersta<br />
näsmusslan (figur 11). På så sätt kan man<br />
uppifrån studera anatomi och sfinkterfunktion<br />
under tal (figur 12). Fynden kan vara insufficiens<br />
med luftläckage på grund av att mjuka gommen<br />
fungerar dåligt eller är för kort. Det kan också<br />
vara dålig sidoväggsaktivitet, vävnadsdefekter<br />
eller en ojämn och buktande adenoid som mjuka<br />
gommen inte kan sluta an till fullständig. Vid<br />
avsaknad av, eller bristfällig musculus uvulae har<br />
man en försämrad funktion i mjuka gommen;<br />
och man kan se en fåra centralt i mjuka gommen<br />
(figur 12 a) i stället för en buktande muskel. I anslutning<br />
till fåran får man ofta en dålig slutning<br />
med luftläckage i velofarynxsfinktern under tal<br />
(figur 12 b). De vanligaste röntgenfynden vid velofarynxinsufficiens<br />
presenteras i faktaruta 2.<br />
Indikationer för undersökning<br />
För att kunna genomföra undersökningarna<br />
måste patienten kunna tala, säga efter samt sitta<br />
still. Bortsett från kontrasten som ges via näsan<br />
är den videoradiografiska undersökningen inte<br />
invasiv. Vid nasofiberskopi måste nässlemhinnan<br />
bedövas och fiberskopet föras in i näsan. Den<br />
proceduren är mer krävande för patienten och<br />
därför görs den undersökningen oftast sist.<br />
Den vanligaste indikationen för videoradiografi<br />
av talfunktionen är att patienten lider av<br />
hypernasalt/öppet nasalt tal; det vill säga, det<br />
läcker ut luft genom näsan under tal på grund av<br />
velofarynxinsufficiens. Nasalt tal kan också förekomma<br />
dialektalt men denna form har en annan<br />
karaktär än hypernasalitet.<br />
Hypernasalt tal kan diagnostiseras genom<br />
att man lyssnar, undersöker munhåla och svalg<br />
under tal samt genom att hålla en spegel under<br />
näsan när patienten uttalar orala ljud, då bildas<br />
imma på spegeln. Motsatsen till hypernasalt tal<br />
är hyponasalt tal. Vid hyponasalt tal hindras luftpassagen<br />
genom näsan helt eller delvis och det<br />
låter som om patienten är täppt i näsan.<br />
En stor del av de patienter som undersöks har<br />
någon form av gomspalt, med eller utan spalt i<br />
läpp och käke. Bland barn med olika former av<br />
läpp-, käk- och gomdefekter har 30–50 procent<br />
talavvikelser som till stor del beror på velofarynxsinsufficiens<br />
[2]. Gomspalten kan sitta i<br />
hårda och mjuka gommen men kan också vara<br />
begränsad till mjuka gommen. Vid submukös<br />
gomspalt ser man ibland endast en delad uvula<br />
och en slemhinnetäckt spalt i mjuka gommens<br />
medellinje där det saknas muskulatur (figur 13).<br />
I dessa fall kan man som regel palpera ett hak i<br />
hårda gommen.<br />
72<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
Ett tillstånd som är svårt att diagnostisera är så<br />
kallad ockult gomspalt. Vid ockult gomspalt är<br />
uvulan hel, det finns inte någon tydlig spalt under<br />
slemhinnan i mjuka gommen utan endast brister<br />
i muskulaturen. Gomfunktionen kan vara påverkad<br />
och resultatet kan bli velofarynxinsufficiens.<br />
Den här typen av gomspalt upptäcks ofta först när<br />
man gör en nasofiberskopisk undersökning. En<br />
annan indikation för undersökning är postoperativ<br />
kontroll efter talkorrigerande kirurgi.<br />
Kirurgisk behandling och postoperativ kontroll<br />
Innan man utför talkorrigerande kirurgi bör man<br />
kontrollera att tonsillerna inte är förstorade så att<br />
de stör sfinkterns funktion. I så fall bör man först<br />
ta bort tonsillerna. Bristande slutning av velofarynxsfinktern<br />
kan korrigeras genom muskelplastik<br />
med gomförlängning. Vid gomplastik förlängs<br />
mjuka gommen för att den ska räcka längre bak<br />
i svalget och bättre kunna delta i slutningen av<br />
velofarynxsfinktern. Ett annat alternativ på behandling<br />
är att en vävnadsbrygga, en lambå, fälls<br />
upp i medellinjen i den bakre svalgväggen och<br />
fästs i mjuka gommen (figur 10).<br />
Efter operation ska luft kunna passera bilateralt<br />
om lambån vid näsandning. Vid postoperativ<br />
undersökning kan man fiberoptiskt kontrollera<br />
att luften har fri passage. Om passagen är trång<br />
kan patienten drabbas av hyponasalitet och<br />
snarkbesvär. Man kan också bedöma lambåns<br />
läge i förhållande till sfinktern både fiberoptiskt<br />
och videoradiografiskt. Vid undersökningen kan<br />
man även se om svalgets sidoväggar når fram till<br />
lambån under tal samt om lambån hindrar mjuka<br />
gommens höjning, vilket kan inträffa om den fäster<br />
lågt i svalgets bakre vägg. Ett annat mindre<br />
vanligt ingrepp är utbyggnad av svalgets bakvägg.<br />
Ingreppet går till så att teflon, silikon eller brosk<br />
appliceras under slemhinnan i sfinkternivå. Avsikten<br />
är att förbättra mjuka gommens möjlighet<br />
att nå ända bak till svalgets bakvägg.<br />
Övriga behandlingsmetoder<br />
Om undersökningen visar att det finns morfologiska<br />
och funktionella förutsättningar för normalt<br />
tal och patienten inte fått eller kunnat medverka<br />
vid talträning tidigare remitteras patienten<br />
till logoped för talträning.<br />
Patienter som saknar muskelaktivitet på<br />
grund av en neuromuskulär sjukdom eller som<br />
har vävnadsdefekter efter en tumöroperation<br />
kan behandlas med gomplatta. Gomplattan kan<br />
byggas ut bakåt samt uppåt mot mjuka gommen<br />
och svalget och fungera som en obturator för att<br />
sluta större vävnadsdefekter. Den kan också ha<br />
en gomlyftande funktion det vill säga, den kan<br />
lyfta mjuka gommen och underlätta slutning av<br />
velofarynxsfinktern.<br />
Man kan också få en viss effekt av så kallad biofeedback.<br />
Behandlingen går till så att patienten<br />
får se hur sfinktern fungerar när de talar med<br />
hjälp av ett fiberskop. Patienten frambringar<br />
olika ljud och kan då hitta ett sätt att utnyttja sin<br />
funktion optimalt.<br />
Stråldoser<br />
De flesta talundersökningar görs på barn. Barn<br />
är känsligare för röntgenstrålning än vuxna och<br />
därför är det viktigt att begränsa dosen. Som<br />
jämförelse motsvarar stråldosen vid en genom-<br />
a<br />
b<br />
H<br />
FB<br />
V T f<br />
V<br />
S<br />
c<br />
S<br />
Adenoid<br />
V<br />
S<br />
Figur 12 a. Fiberskopisk undersökning<br />
av velofarynxsfinktern. a och b)<br />
Patient med velofarynxinsufficiens.<br />
a) Vilande; farynx bakvägg (FB),<br />
velum (v) med fåra (f) på grund<br />
av bristfällig musculus uvulae som<br />
skulle ha fyllt fåran, farynx sidovägg<br />
(S), högra tonsillen (T). b) Under<br />
talaktivitet med bristfällig slutning<br />
centralt i sfinktern i anslutning till<br />
fåran. c) Patient med adenoid vävnad<br />
i svalgets bakvägg.<br />
Figur 13. Oral inspektion med nasofiberskopi.<br />
Patient med submukös gomspalt. Muskulatur<br />
saknas i medellinjen på mjuka gommen.<br />
Uvulan är delad, bifid, pilar markerar de<br />
två spetsarna. Ett hak (H) kan palperas<br />
i hårda gommen.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
73
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
Figur 14. Normal faryngeal<br />
sväljning.<br />
a) När bolus passerar in i<br />
svalget utlöses sväljningsreflexen,<br />
tuggning och<br />
andning upphör, mjuka<br />
gommen höjer sig och<br />
hindrar bolus att läcka upp<br />
i näsan.<br />
b) Propagationsvågen,<br />
peristaltiken, för bolus ner<br />
genom farynx. Epiglottis<br />
fäller sig och hindrar bolus<br />
från att läcka in i larynx.<br />
c) Bolus fortsätter genom<br />
farynx. Epiglottis är fälld<br />
som skydd. Den övre esofagussfinktern<br />
är öppen<br />
och bolus kan fortsätta ner<br />
genom esofagus.<br />
d) När bolus har passerat<br />
farynx sänker sig mjuka<br />
gommen och epiglottis höjer<br />
sig till ursprungsläget.<br />
e) Övre esofagussfinktern<br />
är sluten och andningsvägen<br />
är öppen igen.<br />
(Publiceras med tillstånd av<br />
Acta Otolaryngologica [24].)<br />
snittlig videoradiografisk undersökning den<br />
bakgrundsstrålning vi normalt utsätts för under<br />
knappt ett dygn [13].<br />
Den videoradiografiska undersökningen motiveras<br />
av att diagnostiken i de flesta fall leder till<br />
en åtgärd som förbättrar patientens talklang och<br />
förmåga att kommunicera. Undersökningen görs<br />
ofta på patienter med gomspalt eller andra medfödda<br />
kraniofaciala defekter. Det är patienter<br />
som utsätts för många röntgenundersökningar<br />
tidigt i livet och därför bör man kritiskt värdera<br />
motiven för varje undersökning.<br />
sväljningsfunktionen<br />
Sväljningsfunktionen kan delas in i tre faser: den<br />
orala, den faryngeala och den esofageala [14].<br />
Förkortningar i bilden: (MG) Mjuka gommen,<br />
(B) Bolus, (E) Epiglottis, (L) Larynx, (ÖES)<br />
Övre esofagussfinktern.<br />
a<br />
b<br />
c<br />
d<br />
e<br />
1. Den orala fasen<br />
Den orala fasen är viljestyrd. Bolus (tuggan, biten<br />
eller om det handlar om flytande föda, klunken)<br />
prepareras genom att den bearbetas och tillförs<br />
saliv. Den formas och förs bakåt i munnen till<br />
svalget. Sväljningsreflexen utlöses då, normalt i<br />
nivå med de främre gombågarna. När sväljningsreflexen<br />
utlösts är funktionen inte längre viljestyrd.<br />
Var sväljningsreflexen utlöses beror på vilket<br />
område bolus berör: de främre gombågarna,<br />
mjuka gommen eller olika områden i svalget och<br />
struphuvudet (larynx). Att reflexen kan utlösas<br />
på andra ställen än när den passerar in i svalget<br />
från munhålan är för att vi till exempel ska kunna<br />
svälja ner föda, saliv, maginnehåll och nässekret<br />
som kommit in i svalget utan att passera gombågarna<br />
eller om bolus passerat utan att reflexen<br />
utlösts.<br />
2. Den faryngeala fasen ( figur 14)<br />
När sväljningsreflexen utlöses upphör tuggning<br />
och andning, det senare för att bolus ska kunna<br />
passera svalget utan att mat och dryck följer med<br />
luften ner i luftstrupen (aspiration), mjuka gommen<br />
höjer sig och velofarynxsfinktern sluts för<br />
att undvika att bolus åker upp i näsan. Samtidigt<br />
utlöses en perialistisk våg, det vill säga en rad<br />
muskelsammandragningar som pressar födan<br />
nedåt i svalget. Struphuvudet höjs samtidigt som<br />
struplocket sänker sig och skyddar ingången till<br />
svalget så att bolus inte ska kunna tränga in i luftvägen.<br />
Luftvägens viktigaste skydd är stämbanden<br />
som sluts medan födan passerar. När bolus<br />
når den övre sfinktern i matstrupen (övre esofagussfinktern)<br />
öppnar den sig så att bolus kan<br />
passera ner i matstrupen.<br />
Den preparerade födan passerar genom svalget<br />
på 0,5–1,5 sekunder.<br />
3. Den esofageala fasen<br />
I den esofageala fasen förs bolus vidare genom<br />
matstrupen till magsäcken med en långsammare<br />
peristalisk våg än i den faryngeala fasen.<br />
undersökning av oral och faryngeal sväljning<br />
Inte långt efter att röntgenstrålningen upptäckts<br />
år 1895 togs de första stillbilderna av sväljningsfunktionen.<br />
Bilderna togs på djur år 1898 medan<br />
de första bilderna på sväljningsfunktionen hos<br />
människa kunde tas 1927 [14]. På 1950-talet fick<br />
cineradiografin stor spridning. I dag används<br />
dock huvudsakligen videoradiografi som ger upp<br />
till 70 gånger lägre strålningsdos [15].<br />
Inom odontologisk radiologi undersöks den<br />
orala och faryngeala fasen av sväljningsfunktionen<br />
samt den övre esofagussfinktern. Vid dysfagi<br />
där man inte kan utesluta att symtomen kommer<br />
från esofagus krävs medicinsk kompetens och<br />
undersökningen ska inkludera den esofageala<br />
fasen av sväljningen.<br />
Man kan använda andra avbildningsmetoder<br />
74<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
för att undersöka sväljningsfunktionen till exempel<br />
datortomografi, ultraljud, magnetresonansundersökningar<br />
och nukleära medicinska<br />
metoder.<br />
Patienter som genomgår en videoradiografisk<br />
undersökning av sväljningsfunktionen får normalt<br />
börja med att svälja en mindre mängd flytande<br />
kontrast (3–10 ml) under genomlysning.<br />
I regel används både en lateral och en frontal<br />
projektion. Patienten får sitta upprätt i en position<br />
som känns bra vid sväljning. Man använder<br />
samma utrustning och inställningar som vid<br />
talundersökningar (figur 5), strålfältet är dock<br />
något större. Den kontrastvätska, barium, som<br />
patienten sväljer har förmåga att fästa vid mjukvävnaden<br />
i munhåla och svalg vilket underlättar<br />
identifieringen av olika mjukvävnadsstrukturer<br />
i området. Kontrastens konsistens, mer eller<br />
mindre trögflytande, är beroende av frågeställningen.<br />
Undersökningarna spelas in och granskas<br />
i efterhand. På grund av att bolus passerar<br />
så snabbt genom svalget (0,5–1,5 sek), granskas<br />
filmen i slow motion för att man ska hinna se alla<br />
eventuella avvikelser i funktion.<br />
Undersökningen går till så att patienten först<br />
får hålla kvar kontrasten (som är något tjockare<br />
än mjölk och normalt ges med sked) i munnen<br />
för att man ska kunna bedöma förmågan att kontrollera<br />
tuggan/bolus. Patienten uppmanas sen<br />
att svälja för att förmågan att initiera sväljning<br />
ska kunna bedömas. Vid den här undersökningen<br />
kan man se om eventuella operationsdefekter<br />
fylls av kontrast och om bolus läcker in i svalget<br />
utan att sväljningsreflexen utlöses. Beroende på<br />
frågeställning och fynd testas sedan andra mängder<br />
och konsistenser på bolus.<br />
Vad är det som undersöks?<br />
Diagnostiken inkluderar bedömning av patientens<br />
förmåga att kontrollerat hålla bolus i munnen,<br />
tuggfunktion, förmåga att initiera sväljning,<br />
var sväljningsfunktionen utlöses, hur många<br />
sväljningar som krävs för att svälja ner en normalstor<br />
tugga eller klunk, velofarynxsfinkterns<br />
slutning, epiglottis fällning, den tid det tar för<br />
födan att passera genom svalget, struphuvudets<br />
och tungbenets höjning, övre esofagussfinkterns<br />
öppning och timing. Man studerar även koordinationen<br />
i sväljningsförloppet, eventuellt residual<br />
i munhåla och svalg när sväljningen avslutats,<br />
om bolus tränger in i struphuvudet samt om bolus<br />
tränger ner i luftstrupen, det vill säga aspiration<br />
av bolus nedanför stämbanden.<br />
Patienten kan ha lätta till kraftiga symtom. Hos<br />
patienter med kraftiga besvär vill man diagnostisera<br />
typ och grad av dysfunktion men också<br />
försöka hitta det bästa sättet för patienten att<br />
svälja utan att till exempel få mat i felstrupen.<br />
Hos patienter med lättare funktionsstörningar<br />
där besvären bara uppträder ibland vill man hitta<br />
orsaken och därmed få patienten att svälja sin<br />
»sämsta sväljning« [16]. Det senare är inte lätt att<br />
uppnå vid undersökningstillfället eftersom patienter<br />
med lättare besvär ofta koncentrerar sig så<br />
att sväljningen sker utan till exempel aspiration.<br />
Om man undersöker patienter med kraftiga<br />
besvär och man med hjälp av röntgenundersökningen<br />
vill hitta strategier för att hjälpa patienterna<br />
att svälja symtomfritt bör undersökningen<br />
ske i samarbete med logoped [16].<br />
Indikationer för undersökning<br />
Den vanligaste indikationen för undersökning är<br />
att patienten har symtom vid sväljning (dysfagi).<br />
Patienten kan också sakna tydliga sväljningssymtom<br />
men besväras av upprepade lunginflammationer,<br />
hosta vid måltid och viktminskning. Faryngeala<br />
sväljningsbesvär kan till exempel bestå<br />
av felsväljning/aspiration, det vill säga att födan<br />
hamnar i luftstrupen och utlöser en hostreflex.<br />
Hos patienter med neurologiska skador kan bolus<br />
läcka ner i luftstrupen utan att hostreflexen<br />
löses ut (så kallad tyst aspiration). Aspiration kan<br />
orsaka upprepade lunginflammationer och ärrbildning<br />
i lungorna.<br />
När en patient har tydliga kliniska aspirationssymtom<br />
krävs ingen röntgenundersökning för<br />
att konstatera det men röntgenundersökningen<br />
kan vara en hjälp för att utforma en lämplig behandlingsstrategi<br />
[17].<br />
Aspiration kan uppstå på grund av ett orofaryngealt<br />
känselbortfall. Orsaken kan vara medfödda<br />
skador, neurogena skador efter till exempel<br />
stroke och skallskada samt neurologisk sjukdom<br />
som fortskrider långsamt [18]. Skador kan också<br />
uppstå som komplikationer efter operationer i<br />
munhåla och svalg eller efter strålbehandling<br />
[19–22]. Att strålbehandling kan leda till känselbortfall<br />
med risk för sväljningsbesvär är en relativt<br />
ny kunskap [21, 23].<br />
Man har funnit neurogena skador i gommen<br />
hos patienter med sömnapnésyndrom [24] och i<br />
studier av sväljningsfunktionen har vi funnit att<br />
sömnapné och snarkning är korrelerat till avvikande<br />
sväljningsfunktion oavsett om patienten<br />
har sväljningsbesvär eller inte [25, 26]. Sannolikt<br />
är det de vibrationer och dragningar som uppstår<br />
i vävnaderna i gommen vid snarkning och<br />
sömnapné som orsakat nervskadorna som i sin<br />
tur kan leda till sväljningsdysfunktion.<br />
Neurogena skador kan även orsaka klumpkänsla<br />
i halsen, globuskänsla, som ibland bara är en<br />
sensation, det vill säga det finns ingenting vare<br />
sig i svalget eller i avgränsande område. Residual,<br />
vätska eller matrester som finns kvar i svalget när<br />
sväljningen avslutats, kan också ge globuskänsla<br />
(figur 15). Hos patienter med neurogena skador i<br />
svalget kan det finnas kvar vätska eller matrester<br />
i svalget utan att patienten känner det. Eftersom<br />
patienten inte känner av resterna av bolus upprepar<br />
han eller hon inte sväljningen och försöker<br />
inte heller skölja bort matrester med dryck som<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
75
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
en person med normal sensibilitet skulle göra.<br />
Risken för aspiration ökar när matrester finns<br />
kvar i svalget efter avslutad sväljning och andningen<br />
åter kommer igång. Då kan rester av mat<br />
följa med inandningsluften ner i luftstrupen.<br />
Zenkers divertikel är en patologisk fickbildning<br />
som kan uppstå i anslutning till den övre esofa-<br />
Figur 15. Videoradiografisk undersökning av sväljningsfunktion<br />
i sidoprojektion. Residual, kvarstående bolus, i vallekulae och på<br />
epiglottis (E) sedan sväljningen avslutats. Mjuka gommen (MG)<br />
och velofarynxsfinktern sluter inte längre mot nasofarynx. Larynx<br />
(L) och därmed luftvägen, är öppen med risk för aspiration<br />
om patienten andas in häftigt.<br />
(Publiceras med tillstånd av Acta Otolaryngologica [24].)<br />
Figur 16. Videoradiografisk undersökning av sväljningsfunktion<br />
i sidoprojektion. (a) Läckage av bolus in i farynx ner till epiglottisnivå<br />
(E) utan att sväljningsreflexen utlöses. Luftvägen är<br />
fortfarande öppen. (b) En liten mängd bolus (B) hinner läcka in i<br />
larynx (L) innan sväljningsreflexen utlöses. Bolus passerar tillbaka<br />
in i struphuvudet när det höjs, och det sker ingen aspiration<br />
nedanför stämbanden. Mjuka gommen (MG).<br />
(Publiceras med tillstånd av Acta Otolaryngologica [24].<br />
gussfinktern. I den här fickan kan bolus stanna<br />
kvar. Om sfinktern sluter för tidigt eller om bolus<br />
rinner ner i svalget utan att sväljningsreflexen löses<br />
ut kan matrester och vätska också retineras i<br />
sinus piriformis, fördjupningarna intill den övre<br />
esofagussfinktern. Bolus kan också stanna kvar<br />
i vallekulae, fickorna som ligger bilateralt om<br />
epiglottis, eller på själva epiglottis om det höjer<br />
sig för tidigt och drar med sig delar av bolus som<br />
inte hunnit passera. Residual kan också förekomma<br />
i operationsdefekter i munhåla och svalg, till<br />
exempel efter en canceroperation.<br />
Hos patienter med funktionsstörningar på<br />
grund av känselbortfall eller vävnadsdefekter<br />
i mjuka gommen, gombågar eller munhåla kan<br />
bolus rinna ner i svalget utan att sväljningsreflexen<br />
löses ut. Därmed finns en uppenbar risk<br />
för aspiration eftersom andningen inte avstannar<br />
samtidigt som epiglottis inte fäller sig och sluter<br />
ingången till struphuvudet, som därmed står öppet<br />
när bolus passerar in i svalget (figur 16, 17).<br />
Aspirationsrisk finns också om residual finns<br />
kvar i svalget när sväljningen avslutats (figur 15).<br />
När patienten börjar andas igen kan bolus följa<br />
med ner i luftstrupen.<br />
Brister i velofarynxsfinktern kan leda till att<br />
mat eller dryck läcker upp i näsan, så kallad nasal<br />
reguritation. Patienter med hypernasalitet har<br />
dock inte alltid sådana sväljningssymtom. Det<br />
beror på att tal- och sväljningsfunktionerna inte<br />
styrs på samma sätt centralt, samt att de muskelgrupper<br />
som aktiveras delvis skiljer sig åt. Det<br />
finns en rad vanliga röntgenfynd vid oral och faryngeal<br />
sväljningsdysfunktion [27] (faktaruta 3).<br />
Behandling och instruktioner<br />
Förmågan att kontrollera bolus och initiera sväljningsreflexen<br />
samt risken för residual eller aspiration<br />
varierar hos olika patienter beroende på<br />
vilken konsistens, mängd eller temperatur det<br />
som ska sväljas ner har. Vid en undersökning bör<br />
man därför testa både flytande bolus och tuggor<br />
med olika konsistens. Även mängden kan varieras<br />
om undersökningen har terapeutiskt syfte.<br />
För att öka stimuli samt underlätta att sväljningen<br />
kommer igång kan man ge bolus med en sked<br />
som tydligt trycks mot tungan [17].<br />
I det dagliga livet kan man på olika sätt få<br />
rätt konsistens på födan. Man kan till exempel<br />
blanda ner gelatin i dryck eller dela fast föda till<br />
pure. Hos patienter som drabbats av stroke har<br />
man prövat taktil stimulering av olika områden<br />
i munhåla och svalg för att förbättra sensibilitet<br />
och funktion. Patienter som har upprepade<br />
residual av föda i svalget bör få rådet att dricka<br />
vatten innan de talar eller avslutar måltider för<br />
att tömma svalget. På så sätt minskar risken för<br />
aspiration av kvarvarande matrester.<br />
Beroende på typ av dysfunktion kan man i terapeutiskt<br />
syfte för att få symtomfri sväljning instruera<br />
patienten i hur han eller hon kan använda<br />
76<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK<br />
TEMA BILDGIVANDE TEKNIKER<br />
FAKTA 2. RÖNTGENFYND 2<br />
Vanliga röntgenfynd vid oral och faryngeal sväljningsdysfunktion.<br />
n Svårigheter att initiera sväljning när bolus förs bakåt<br />
i munhålan.<br />
n Dålig tungfunktion vid tuggning och sväljning.<br />
n Dålig boluskontroll i munhålan, kontrasten rinner<br />
okontrollerat in i svalget.<br />
n Prematurt läckage, bolus passerar ner i svalget utan<br />
att utlösa sväljningsreflex.<br />
n Nasal regurgitation, bolus läcker upp i näsan vid sväljning.<br />
n Penetration, bolus läcker in i larynx men passerar inte<br />
nedanför stämbanden.<br />
n Aspiration, bolus läcker in i larynx, passerar stämbanden<br />
och vidare ner i trakea.<br />
n Stämbanden sluter inte.<br />
n Dyskoordination, de olika stegen i sväljningen koordinerar<br />
inte; velum höjer sig inte eller höjer sig för sent,<br />
epiglottis fäller sig inte, endast delvis eller för sent,<br />
larynx höjer sig inte korrekt, den övre esofagussfinktern<br />
öppnar sig inte i tid när bolus når sfinktern alternativt<br />
sluter innan hela bolus passerat in i esofagus.<br />
olika individuellt anpassade huvudpositioner.<br />
Andra sätt att minska symtomen är att lära patienten<br />
olika sväljningsmanövrar för att bättre kunna<br />
sluta stämbanden och luftvägen innan sväljningen<br />
utlöses, eller för att få mer kraft och effektivitet<br />
i sväljningen och kunna tömma valleculae.<br />
Man kan även använda Mendelsohns manöver,<br />
som syftar till att ge ökad och längre höjning av<br />
larynx och därmed ökad och förlängd öppning av<br />
m. cricofaryngeus så att hela tuggan hinner passera<br />
ner i matstrupen under sväljning [17].<br />
Patienterna kan få sina instruktioner efter<br />
röntgenundersökningen men ger man dem under<br />
själva undersökningen kan man lättare kontrollera<br />
hur effektiva de är. Kan man göra undersökningen<br />
tillsammans med en logoped underlättas<br />
därför möjligheterna att hitta optimala positioner,<br />
manövrar och konsistens på bolus.<br />
Vid grava sväljningssvårigheter, där patienten<br />
inte kan få i sig tillräckligt med mat eller aspirationsrisken<br />
är stor, kan behandling med nasogastrisk<br />
sond, som läggs in via näsan genom svalg<br />
och matstrupe till matsäcken, vara en temporär<br />
lösning. Med perkutan endoskopisk gastrostomi<br />
(peg) avses en sond som mer permanent läggs in<br />
i magsäcken via bukväggen för matning.<br />
Kirurgisk behandling<br />
Kirurgisk behandling av sväljningsdysfunktion<br />
förekommer vid Zenkers divertikel, spasmer och<br />
strikturer samt om sväljningsfunktionen påverkas<br />
av tonsiller (palatina) eller tungtonsill.<br />
Stråldos<br />
Videoradiografiska undersökningar av oral och<br />
faryngeal sväljningsdysfunktion utförs till största<br />
del på vuxna och stråldosen varierar beroende<br />
på hur många sväljningar man behöver testa för<br />
n Långsam propagation genom farynx.<br />
n Asymmetri i sidoväggsfunktionen.<br />
n Enkelsidig lateralisering av bolus vid passage<br />
förbi larynx.<br />
n Bristande öppning av musculus cricofaryngeus<br />
i esofagussfinktern.<br />
n Strikturer.<br />
n Residual, det vill säga rester av bolus i munhåla och<br />
svalg, på slemhinnor, i munbotten, valleculae, sinus<br />
piriformis, på epiglottis eller i operationsdefekter efter<br />
att sväljningen avslutats. Residual kan ses på en eller<br />
båda sidor i farynx.<br />
n Zenker divertikel (ficka i anslutning till den övre<br />
esofagussfinktern).<br />
n Återflöde av bolus från esofagus.<br />
n Osteofyter, patologiska benutskott på ryggraden som<br />
buktar in i farynx och stör sväljningsfunktion eller ger<br />
dysfagisymtom.<br />
n Tonsillvävnad kan utgöra ett hinder för boluspassage<br />
genom farynx.<br />
Figur 17. Videoradiografisk undersökning av sväljningsfunktion i sidoprojektion.<br />
Läckage av bolus från munhålan in i svalget (vita pilar) och<br />
larynx utan att sväljningsreflexen utlöses. Aspiration ses med kontrast<br />
(svarta pilar) i larynx (struphuvud) och trakea (luftstrupe) nedanför<br />
stämbandsnivå. Vidare ses residual i valleculae (V) och sinus piriformis<br />
(R) som följd av dyskoordinerad sväljning. Luftvägen är öppen eftersom<br />
sväljningsreflexen inte utlösts.<br />
att kunna göra en optimal bedömning. Dosen varierar<br />
från motsvarande ett knappt dygns till ett<br />
par dygns genomsnittlig bakgrundsstrålning.<br />
Kontrastmedel<br />
Bariumsulfat är den vanligaste typen kontrast<br />
vid sväljningsundersökningar. Medlet har en<br />
god vidhäftningsförmåga som utnyttjas för att<br />
uttapetsera och visualisera mjukvävnader vid<br />
videoradiografisk undersökning av tal och sväljning.<br />
Smaken och lukten är acceptabel men konsistensen<br />
är »sandig« och man kan känna en viss<br />
torrhet i slemhinnan.<br />
Jämfört med jodhaltig kontrast ger bariumsulfat<br />
bättre röntgenkontrast. Vid misstanke om<br />
till exempel perforationer, fistlar eller stenoser i<br />
mag-tarmkanalen används dock vattenlösliga resorberbara<br />
jodhaltiga kontrastmedel medan valet<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
77
VETENSKAP & KLINIK<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
av kontrast varierar vid misstanke om aspiration.<br />
Bariumsulfatsuspension är atoxisk och anses<br />
mer skonsam för bronker och alveoler i lungorna<br />
jämfört med de gamla vattenlösliga jodkontrastmedlen<br />
[16, 28]. Bariumsulfat är dock inte resorberbar<br />
och fungerar som en främmande kropp.<br />
Därför är det viktigt att patienten kan hosta upp<br />
kontrast som eventuellt hamnar i luftvägen.<br />
english summary<br />
Videoradiographic examination of pharyngeal<br />
function during speech and swallowing<br />
Eva Levring Jäghagen<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> <strong>2009</strong>; 101 (1): 68–78<br />
Unintelligible speech makes communication<br />
difficult. It can be a social handicap and the<br />
patient may be judged as being retarded.<br />
Dysphagia, e.g. aspiration with coughing and<br />
choking, can be a social and physical handicap<br />
since eating plays an important role for<br />
nutrition as well as in social life. In worst case,<br />
it can be life-threatening. Pharynx connects<br />
the oral and nasal cavity with larynx and<br />
oesophagus and is part of the vital functions;<br />
respiration and deglutition. The pharynx is<br />
also active during e.g. speech and coughing.<br />
Pharyngeal dysfunction can lead to unintelligible<br />
speech, dysphagia, snoring, sleep apnoea,<br />
and choking. Videoradiography is a valuable aid<br />
for evaluating function in patients with deviant<br />
speech or swallowing and can also serve to<br />
determine treatment strategies. Barium sulphate<br />
based contrast media is used to visualize the<br />
soft tissue to facilitate interpretation of function<br />
during speech and swallowing. Further, it<br />
serves as bolus when function during chewing<br />
and swallowing is examined.<br />
referenser<br />
1. Skolnick ML. Video velopharyngography<br />
in patients<br />
with nasal speech, with<br />
emphasis on lateral pharyngeal<br />
motion in velopharyngeal<br />
closure. Radiology<br />
1969; 93: 747–55.<br />
2. Lohmander A, Persson C,<br />
Henningsson G. Talstörningar<br />
av anatomiskt/<br />
strukturella orsaker hos<br />
barn och ungdomar. In:<br />
Hartelius L, Nettelbladt U,<br />
Hammarberg B, editors.<br />
Logopedi. Studentlitteratur;<br />
2008. p. 387–99.<br />
3. Henningsson G, Isberg A.<br />
Oronasal fistulas and speech<br />
production. In: Bardach J,<br />
Morris H, editors. Multidisciplinary<br />
management of<br />
cleft lip and palate. Philadelphia:<br />
WB Saunders;<br />
1990. p. 787–92.<br />
4. Eisenbach CR 2nd, Williams<br />
WN. Comparing the unaided<br />
visual exam to lateral cinefluororadiography<br />
in estimating<br />
several parameters<br />
of velopharyngeal function.<br />
J Speech and Hearing<br />
Disord 1984; 49: 136–9.<br />
5. Skolnick ML. A plea of an<br />
interdisciplinary approach<br />
to radiological study of the<br />
velopharyngeal portal. Cleft<br />
Palate J 1977; 14: 329–30.<br />
6. Isberg AM, Williams WN.<br />
Radiographic examination<br />
of velopharyngeal function.<br />
In: DelBalso AM, editor.<br />
Maxillofacial imaging. Philadelphia:<br />
Saunders; 1990. p.<br />
721–33.<br />
7. Henningsson G, Isberg AM.<br />
Velopharyngeal movement<br />
patterns in patients alternating<br />
between oral and<br />
glottal articulation: a clinical<br />
and cineradiographic<br />
study. Cleft Palate J 1986;<br />
23: 1–9.<br />
8. Kummer AW. Videofluoroscopy<br />
and other forms of<br />
radiography. In: Kummer<br />
AW, editor. Cleft palate and<br />
craniofacial anomalies.<br />
Effect on speech and resonance.<br />
2nd ed. Clifton Park,<br />
New York: Thomson Delmar<br />
Learning; 2008. p. 446–66.<br />
9. Havstam C, Lohmander A,<br />
Persson C, Dotevall H, Lith<br />
A, Lilja J. Evaluation of<br />
VPI-assessment with videofluoroscopy<br />
and nasoendoscopy.<br />
Br J Plastic Surgery<br />
2005; 58: 922–31.<br />
10. Henningsson G, Isberg A.<br />
Comparison between multiview<br />
videofluoroscopy and<br />
nasendoscopy of velopharyngeal<br />
movements. Cleft<br />
Palate J 1991; 28: 413–7.<br />
11. Golding-Kushner KJ, Argamaso<br />
RV, Cotton RT, Cotton<br />
RT, Grames LM, Henningsson<br />
G et al. Standardization<br />
for reporting of nasopharyngoscopy<br />
and multiview<br />
videofluoroscopy: a report<br />
from an International<br />
Working Group. Cleft Palate<br />
J 1990; 27: 337–47.<br />
12. Henningsson G, Isberg A.<br />
Influence of tonsils on<br />
velopharyngeal movement<br />
in children with craniofacial<br />
anomalies and hypernasality.<br />
Am J Orthod Dentofacial<br />
Orthop 1988; 94:<br />
253–61.<br />
13. Isberg A, Julin P, Kraepelien<br />
T, Henrikson CO. Absorbed<br />
doses and energy imparted<br />
from radiographic examination<br />
of velopharyngeal<br />
function during speech.<br />
Cleft Palate J 1989; 26:<br />
105–9.<br />
14. Svensson P. Ät- och sväljningsfunktion<br />
hos vuxna.<br />
In: Hartelius L, Nettelbladt<br />
U, Hammarberg B, editors.<br />
Logopedi. Studentlitteratur;<br />
2008. p. 105–12.<br />
15. Perlman AL, Lu C, Jones B.<br />
Radiographic contrast<br />
examination of mouth,<br />
pharynx, and esophagus.<br />
In: Perlman AL, Schulze-<br />
Delrieu KS, editors. Deglutition<br />
and its disorders.<br />
Anatomy, physiology, clinical<br />
diagnosis and management.<br />
San Diego: Singular<br />
Publishing Group Inc. 1998.<br />
p. 153–99.<br />
16. Ekberg O. Radiologic evaluation<br />
of swallowing. In:<br />
Groher ME, editor. Dysphagia.<br />
Diagnosis and management.<br />
Boston: Butterworth-<br />
Heinemann; 1992. p.<br />
163–96.<br />
17. Logemann JA. Evaluation of<br />
swallowing disorders. In:<br />
Logemann JA, editor. Evaluation<br />
and treatment of<br />
swallowing disorders.<br />
Austin, Texas: Pro ed; 1998.<br />
p. 135–90.<br />
18. Logemann JA. Swallowing<br />
disorders caused by neurologic<br />
impairments. In:<br />
Logemann JA, editor. Evaluation<br />
and treatment of<br />
swallowing disorders.<br />
Austin, Texas: Pro ed; 1998.<br />
p. 303–43.<br />
19. Pauloski BR, Logemann JA.<br />
Impact of tongue base and<br />
posterior pharyngeal wall<br />
biomechanics on pharyngeal<br />
clearance in irradiated<br />
postsurgical oral and oropharyngeal<br />
cancer patients.<br />
Head Neck 2000; 22:<br />
120–31.<br />
20. Laurell G, Kraepelien T,<br />
Mavroidis P, Lind BK, Fernberg<br />
JO, Beckman M et al.<br />
Stricture of proximal esophagus<br />
in head and neck<br />
carcionoma patients after<br />
radiotherapy. Cancer 2003;<br />
97: 1693–700.<br />
21. Bodin I, Levring Jäghagen<br />
E, Isberg A. Intraoral sensation<br />
before and after radiotherapy<br />
and surgery for<br />
oral and pharyngeal cancer.<br />
Head Neck 2004; 26: 923–9.<br />
22. Levring Jäghagen E, Berggren<br />
D, Dahlqvist Å, Isberg<br />
A. Prediction and risk of<br />
dysphagia after uvulopalatopharyngoplasty<br />
and<br />
uvulopalatoplasty. Acta<br />
Otolaryngol 2004; 124:<br />
1197–203.<br />
23. Levring Jäghagen E, Bodin<br />
I, Isberg A. Swallowing<br />
disorders after treatment<br />
for oral and pharyngeal<br />
cancer. Head Neck 2008;<br />
30: 1344–51.<br />
24. Friberg D, Gazelius B, Hökfelt<br />
T, Nordlander B. Abnormal<br />
afferent nerve endings<br />
in the soft palate mucosa of<br />
sleep apnoic and habitual<br />
snorers. Regul Pept 1997;<br />
71: 29–36.<br />
25. Levring Jäghagen E, Berggren<br />
D, Isberg A. Swallowing<br />
dysfunction related to<br />
snoring. A videoradiographic<br />
study. Acta Otolaryngol<br />
2000; 120: 438–43.<br />
26. Levring Jäghagen E, Franklin<br />
KA, Isberg A. Snoring,<br />
sleep apnea and swallowing<br />
dysfunction: a videoradiographic<br />
study. Dentomaxillofac<br />
Radiol 2003; 32:<br />
311–6.<br />
27. Logemann JA. Disorders of<br />
deglutition. In: Logemann<br />
JA, editor. Evaluation and<br />
treatment of swallowing<br />
disorders. Austin, Texas: Pro<br />
ed; 1998. p 71–133.<br />
28. Fork F-T. Kontrastmedelseffekter<br />
på magtarmkanalen<br />
och bukorgan. In Kontrastmedelseffekter.<br />
Kliniska<br />
aspekter. Nycomeds faktaserie.<br />
1992. p. 49–60.<br />
78<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
VETENSKAP & KLINIK FACKPRESS<br />
Samverkande<br />
bakterier ökar<br />
parodontitrisk<br />
journal of clinical<br />
microbiology<br />
➤Närvaron av flera olika<br />
arter av parodontitbakterier<br />
i saliven, snarare än<br />
närvaron av en viss art, har<br />
samband med den kliniska<br />
förekomsten av parodontit,<br />
enligt finska forskare.<br />
Det finns många studier<br />
av bakteriemängden subgingivalt<br />
vid olika stadier<br />
av parodontit liksom i<br />
friskt parodontium. Däremot<br />
är det nästan okänt<br />
hur många bakterier som<br />
finns naturligt i saliv. I en<br />
studie från 2007 visade<br />
forskargruppen att olika<br />
parodontitbakterier har<br />
varierande bärarprofiler<br />
beroende på patientens<br />
ålder, utbildningsnivå och<br />
parodontalt status. Av sex<br />
undersökta bakterier fanns<br />
minst en hos 88 procent av<br />
de studerade personerna.<br />
Syftet var att utröna om<br />
saliv kan användas i diagnostiken<br />
av parodontit.<br />
Salivprover från 1 198 personer<br />
undersöktes och i<br />
dessa fastställdes mängden<br />
av sex olika bakterier,<br />
A. actinomycetemcomitans,<br />
P. gingivalis, P. intermedia,<br />
T. forsythia, C. rectus och<br />
T. denticola.<br />
Forskarna anser att det är<br />
enklare att samla in saliv än<br />
att ta plackprov från tandköttsfickor.<br />
De anser att det<br />
tydliga sambandet mellan<br />
fickdjup och bakterieförekomsten<br />
i saliv tyder på att<br />
metoden kan vara en prediktiv<br />
markör för parodontit<br />
och ger anledning till<br />
fortsatta studier.<br />
Källa: Paju S, Pussinen PJ,<br />
Suominen-Taipale L et al.<br />
Detection of multiple pathogenic<br />
species in saliva associates<br />
with periodontal infection in<br />
adults. J Clin Microbiol online<br />
081119. doi:10.1128/<br />
JCM.01824-08.<br />
Odlade celler<br />
ger ny gingiva<br />
journal of periodontology<br />
➤En metod att med odlade<br />
keratinocyter och fibroblaster<br />
i två lager behandla<br />
otillräcklig gingiva har gett<br />
lovande resultat. Patienterna<br />
var mer nöjda än efter<br />
gingivatransplantat.<br />
Tjugofyra personer med<br />
minst två tänder i kontralaterala<br />
kvadranter som behövde<br />
transplantat av<br />
mjukvävnad ingick. Den<br />
ena tanden lottades till traditionell<br />
behandling med<br />
gingivatransplantat (fgg)<br />
och den andra till försöksbehandlingen<br />
(bct=bilayered<br />
cell therapy).<br />
fgg gav 4,5 millimeter ny<br />
keratiniserad vävnad mot<br />
2,4 millimeter för bct, en<br />
statistiskt signifikant skillnad.<br />
Däremot noterades<br />
ingen skillnad i recession<br />
eller klinisk fästenivå mellan<br />
behandlingarna. Inte<br />
heller fanns vid något tillfälle<br />
under studien skillnad<br />
i blödningsbenägenhet<br />
eller inflammation.<br />
Efter bct noterades signifikant<br />
bättre färg och<br />
strukturmatchning med<br />
omgivande vävnad och<br />
patienterna uppgav mindre<br />
smärta och bättre känsel.<br />
Pilotstudien visar att<br />
principen med att överföra<br />
två cellager fungerar. bct<br />
har ett par unika egenskaper,<br />
dels att producera ett<br />
antal tillväxtfaktorer för<br />
blodkärl och dels en inbyggd<br />
antibakteriell effekt.<br />
Källa: McGuire MK, Scheyer ET,<br />
Nunn ME, Lavin PT. A pilot study<br />
to evaluate a tissue-engineered<br />
bilayerd cell therapy as an<br />
alternative to tissue from the<br />
palate. J Periodontol 2008; 79:<br />
1847–56.<br />
Mellanrumsborste<br />
bäst mot fickdjup<br />
journal of dental research<br />
➤Anledningen till att interdentalborste<br />
ger större effekt<br />
på fickdjup än tandtråd<br />
är att den avlägsnar<br />
plack mer effektivt, enligt<br />
en amerikansk studie.<br />
Forskarna konstaterar att<br />
randomiserade kontrollerade<br />
studier inom odontologin<br />
ofta studerar interventioners<br />
effekt på olika<br />
variabler; i parodontologiska<br />
studier kan det vara<br />
fickdjup, fästeförlust, plackindex<br />
och blödningsbenägenhet.<br />
Oftst används univariat<br />
analys, men för att<br />
förstå sambanden mellan<br />
olika variabler krävs sofistikerade<br />
statistiska metoder<br />
med multivariat analys.<br />
I en sådan analys användes<br />
data från en tidigare<br />
studie där slutsatsen blev<br />
att interdental borstning<br />
mer effektivt än tandtråd<br />
avlägsnade plack och minskade<br />
fickdjup. Men den<br />
ursprungliga analysen kunde<br />
inte klarlägga om förbättringen<br />
låg bakom det<br />
minskade fickdjupet eller<br />
om förklaringen var att<br />
borsten tryckte ner den<br />
interdentala papillen. I<br />
analysen använde forskarna<br />
så kallad latent growth<br />
curve modeling (lgcm).<br />
Resultatet – att interdentalborsten<br />
gav större<br />
minskning av fickdjupet<br />
och minskad blödningsbenägenhet<br />
till följd av minskad<br />
inflammation – stämmer<br />
väl både med biologisk<br />
kunskap och klinisk erfarenhet.<br />
Forskningen med<br />
hjälp av lgcm fortsätter.<br />
Källa: Tu YK, Jackson M, Kellett<br />
M, Clerehugh V. Direct and<br />
indirect effects of interdental<br />
hygiene in a clinical trial. J Dent<br />
Res 2008; 87: 1037–42.<br />
Lägre allergirisk<br />
vid parodontit<br />
journal of clinical<br />
periodontology<br />
➤Patienter med diabetes<br />
typ 1 som har parodontit<br />
har kraftigt minskad risk<br />
för luftvägsallergier, enligt<br />
en tysk studie. Forskarna<br />
har tidigare visat att risken<br />
för höfeber och allergi mot<br />
husdammskvalster är lägre<br />
hos parodontitpatienter.<br />
I den nya studien ingick<br />
170 personer med diabetes<br />
typ 1 i åldrarna 17–80 år, 22<br />
av dem hade diagnostiserad<br />
allergi. Deltagarna intervjuades<br />
och undersöktes av<br />
tandläkare som bland annat<br />
mätte fästeförlust.<br />
Analysen visade att risken<br />
för allergier hos dem<br />
med svårast parodontit var<br />
6 procent och hos dem<br />
med måttlig parodontit 14<br />
procent jämfört med risken<br />
för de parodontalt friska<br />
deltagarna. Riskminskningen<br />
är klart större än<br />
för personer utan diabetes<br />
men med parodontit. I den<br />
gruppen är motsvarande<br />
procentsatser 56 respektive<br />
85 procent.<br />
Resultaten ger stöd för<br />
hygienhypotesen som säger<br />
att ett immunsystem<br />
som inte utsätts för bakterier<br />
och andra smittämnen<br />
blir felprogrammerat, vilket<br />
kan resultera i allergier.<br />
Forksarna anser att det<br />
behövs fortsatta studier av<br />
sambandet mellan allergier<br />
och parodontit.<br />
Källa: Friedrich N, Kocher T,<br />
Wallaschofski H et al. Inverse<br />
association between parodontitis<br />
and respiratory allergies in<br />
patients with type 1 diabetes<br />
mellitus. J Clin Periodontol<br />
2008; 35: 305–10.<br />
lennart edqvist, medicinjournalist,<br />
sammanfattar artiklar<br />
i medicinska och odontologiska<br />
tidskrifter för <strong>Tandläkartidningen</strong>s<br />
läsare.<br />
E-post: lennart.edqvist@telia.com<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
79
DEBATT<br />
En vanlig dag i en protetikers<br />
liv efter »Den Stora Reformen«<br />
➤Klockan är 07.33 torsdag morgon. Jag<br />
sitter i mitt lilla kontor på protetikkliniken<br />
i Karlstad och försöker tolka de<br />
nya regeländringarna. (Som en upplysning<br />
kan jag nämna att en ny tandvårdsförsäkring<br />
trädde i kraft första<br />
juli i år, om det gått någon förbi.) För<br />
att se vilka åtgärder det gäller plockar<br />
jag fram taxan på 19 sidor och häftet<br />
med diagnoser och koder på 20 sidor.<br />
Förordningens 38 sidor lagtext hittar<br />
jag bakom dataskärmen, den ramlade<br />
tydligen ner där i går när jag var nödgad<br />
att avbryta taxestuderandet och ta<br />
ett så kallat patientbesök.<br />
Då ska vi se, behöver jag något mer<br />
dokument innan jag börjar detta produktiva<br />
arbete? Just det: »förordningen<br />
om ändringarna i förordningen«.<br />
Var la jag nu den? Är den kvar på muggen<br />
hemma? Där hade jag tänkt begå<br />
våld på mig själv och läsa den i stället<br />
för DN denna heliga stund. Nåväl, jag<br />
får printa ut en ny på 15 sidor. Då så, då<br />
är det bara att sätta igång läsningen.<br />
Nu gäller det att ha koll på procenten.<br />
Jag tittar först i nya förordningen<br />
efter förändringar. Där var det en.<br />
När jag har hittat motsvarande diagnoskod<br />
bör jag kanske skriva till den<br />
i den ursprungliga förordningen.<br />
Mmm, det börjar ju rätt hyfsat ändå.<br />
Men vänta, sidorna är olika i »förordningen<br />
om ändring i förordningen«<br />
och i ursprunget. Synd. I annat fall<br />
kunde jag ju bara ta bort de gamla och<br />
häfta in de nya. Det hade ju varit enkelt,<br />
men varför ska livet vara enkelt?<br />
Nej, utmaningar är vad man behöver!<br />
Vad är klockan? Oj, dags<br />
för förmiddagsfika. Klockan<br />
är 11.06 torsdag förmiddag.<br />
Hoppas bara inte någon patient<br />
ringer och stör detta viktiga inläsningsarbete.<br />
Om olyckan ändå är<br />
framme: Bara inte vederbörande ber<br />
om ett kostnadsförslag på omfattande<br />
protetik.<br />
Här är en förändring, som sagt var.<br />
E11 står det. Det låter som ett emulgeringsmedel<br />
i Ahlgrens bilar. I vilket<br />
dokument hittar jag den? Den är<br />
ny, alltså hittar jag den inte, men jag<br />
finner E10 på sidan 21 i ursprungsförordningen:<br />
E.11 Befintligt implantat<br />
Vid fastställande av diagnos/tillstånd<br />
5005, 5011–5016, 5031 eller 5033– 5037<br />
ska redan befintligt implantat eller befintlig<br />
implantatstödd krona likställas<br />
med tandlöshet.<br />
Vad betyder det? Är implantat = icketand?<br />
Det här börjar likna avancerad<br />
teoretisk filosofi. Kanske måste man<br />
NYHET<br />
Flyter bättre och ger bättre avtrycksresultat.<br />
På bara 2 minuter...<br />
Affinis Precious Light och Regular Body klarar fukt, saliv<br />
och blod som inget annat A-silikon eller polyeter gjort<br />
tidigare. Garanterat bättre avtryck med mindre risk för<br />
blåsor och kontraktioner.<br />
Affinis Precious är dessutom thermo-reaktivt, vilket<br />
ger lång arbetstid och kortare stelningstid i munnen.<br />
Affinis Precious har färgerna guld och silver som gör det<br />
enklare att "läsa" avtrycken och direkt se att resultaten<br />
är tillfredställande.<br />
Affinis Precious fungerar till alla typer av avtryck, självklart<br />
även utmärkt till implantatavtryck. Affinis är dessutom<br />
ett betydligt mer ekonomiskt material att arbeta<br />
med än polyeter.<br />
Välj Affinis Precious och få det avtrycksmaterial<br />
som leder utvecklingen...<br />
Tel: 08-687 47 40, Fax: 08-687 47 45, E-mail: info@coltenewhaledent.se<br />
80<br />
TandläkarTidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
DEBATT<br />
komplettera med en a-kurs i filosofi<br />
till våren. I går hade jag en patient som<br />
behövde koppling mellan implantat<br />
och restbett efter tandförlust. Har det<br />
något med det att göra? Ingen aning.<br />
Jaja, man får inte ge upp för att man<br />
har lite svårt att strukturera de små<br />
grå så här tidigt på förmiddagen. Här<br />
verkar det dock vara något intressant<br />
som en tandläkare ringde och frågade<br />
om i går: parodpatient som behöver<br />
splinta mobila tänder. Kod 5062.<br />
Då ska vi se: Här står: … förutsatt ökad<br />
tandmobilitet av minst grad 2 samt<br />
benförlust på motsvarande minst halva<br />
rothöjden på 70 % av antalet tänder i<br />
aktuell käke regio 6-6. 70 % av 12 eller<br />
11 tänder motsvarar 8 tänder, av 10 tänder<br />
motsvarar 7 tänder ( ja, det kan jag<br />
faktiskt räkna ut), av 9 eller 8 tänder<br />
motsvarar 6 tänder, av 7 tänder motsvarar<br />
5 tänder och av 6 tänder motsvarar<br />
4 tänder.<br />
Okej. Men nu har jag glömt vad<br />
koden handlade om egentligen. Och<br />
patientfallet? Just ja, parodpatienten.<br />
Det kanske finns en lucka, erosion, slitage<br />
eller något annat man kan hitta<br />
efter att ha konsulterat Dr Holmes,<br />
min käre Watson, och förse patienten<br />
med den nödvändiga splintade konstruktionen.<br />
Sen var det patienten i förrgår som<br />
behövde ett implantat och en skalkrona<br />
på granntanden. Gör vi implantatet<br />
är tydligen granntanden upptagen<br />
över garantitiden, fast ingen behandling<br />
är gjord på den. Får då patienten<br />
ingen ersättning, och hur registrera<br />
detta i burken?<br />
Här får vi titta på utbytesregeln, sidan<br />
19 i förordningen. Hur gör jag med<br />
kronan på granntanden? Om det sitter<br />
pelare i granntänderna, kan man räkna<br />
med referenspriset på pelare fast ingen<br />
pelare utförs? Ingen behandling utförs<br />
ju på granntänderna, men de blir ju<br />
upptagna ändå. Nu börjar det snurra...<br />
Oj, telefonen ringer. Jag svarar inte.<br />
Tänk om det är just den patienten. Ja,<br />
syster, vad sa du? Sätt upp 120 minuter<br />
för genomgång av Försäkringskassans<br />
nya regler med patienten. Just det, jag<br />
sa 120 minuter!<br />
Var i h-e tog nu koddokumentet vä-<br />
swe_174x120_4c_ZA_ids09 22.10.2008 10:52 Uhr Seite 1<br />
gen? Hur hamnade det på golvet? Och<br />
förordningen om ändring i förordningen<br />
hittar jag inte heller! Är den<br />
där bakom papperskorgen?<br />
Aj, min rygg! Nej, nu ramlade jag av<br />
stolen också. Det var inte förordningen<br />
utan brevet från Försäkringskassan<br />
om tillsynskontroll av pelaren på den<br />
multisjuka patienten från förra veckan.<br />
Å nej, det hade jag glömt!<br />
Klockan är 15.12 torsdag eftermiddag.<br />
Jag älskar mitt yrke, speciellt patientkontakterna<br />
och att jag verkligen<br />
kan ta mig tid att hjälpa dem med deras<br />
allehanda bettproblem.<br />
Vad då? Lite administration och juridiska<br />
spörsmål har väl ingen mått<br />
dåligt av!<br />
Jag kan knappast bärga mig till morgondagens<br />
nya spännande och givande<br />
utmaningar i taxans värld!<br />
En röst från en liten protetiker, i ett<br />
litet landsting, i ett litet land efter en<br />
stor reform.<br />
<br />
Per Häger<br />
Protetikkliniken<br />
Landstinget i Värmland<br />
www.ids-cologne.de<br />
Nummer 1 i världen för<br />
odontologin<br />
Wichtig für alle<br />
Zahntechniker.<br />
När IDS <strong>2009</strong> öppnar sina portar bör du också<br />
vara där. På den internationellt största och<br />
ledande mässan inom dentalbranschen tar<br />
Funktion, Ästhetik und effiziente<br />
senaste Verarbeitung utvecklingen via de sind produkter som<br />
odontologer från hela världen del av den allra<br />
wichtige presenteras Kriterien och demonstreras für av runt 1750<br />
Produkte utställare från der mer Zahnmedizin.<br />
än 50 länder:<br />
Die l Utrustning IDS 2005 och ist inredning mit vielen för praktiken<br />
Live-Demonstrationen l Instrument och material und<br />
Produktvorstellungen l Implantologi och CAD/CAMder<br />
Branchentreff l Profylax och tandestetik der gesamten<br />
Zahnmedizin. l och mycket merNutzen Sie<br />
die Känn herausragenden framtiden på pulsen Informationsmöglichkeiten<br />
dig om det som kan göras redan deri dag och det<br />
du också – informera<br />
internationalen som blir möjligt i morgon. Leitmesse<br />
des Besök Dentalbusiness.<br />
IDS <strong>2009</strong> och ge din praktik försprång.<br />
Koelnmesse GmbH<br />
Representation i Sverige:<br />
Swedish Fair & Trade Service AB<br />
Tel. 08-667 8500<br />
info@swedishfairtrade.se<br />
www.swedishfairtrade.se<br />
31. Internationale Dental-Schau<br />
VDDI<br />
Verband der Deutschen<br />
Dental-Industrie e.V.<br />
www.vddi.de<br />
33:a Internationella dentalmässan<br />
KÖLN, 24 – 28 mars 2008<br />
24 mars: Fackhandlardag<br />
Spar tid, spar pengar!<br />
registrera dig och köp biljetter online nu<br />
www.ids-cologne.de<br />
Schweden | <strong>Tandläkartidningen</strong> | 174 x 120 | 4c | IDS Zahnarzt | CD ROM<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> årg 101 nr 1 <strong>2009</strong> 81
att vi troligen aldrig kan rätta till allt«<br />
DEBATT<br />
Produkter i harmoni<br />
DEBATT<br />
Munhålan<br />
hör till kroppen<br />
Välj först adhesiv...<br />
AdheSE ® One<br />
För dig som vill använda en<br />
självetsande adhesiv utan<br />
fosforsyra<br />
• Spara tid: ett steg, ett skikt<br />
• Förvaras i rumstemperatur<br />
• Acetonfri sammansättning<br />
ger konstant hög kvalitet<br />
ExciTE ® VivaPen<br />
För dig som vill etsa<br />
med fosforsyra innan du<br />
applicerar en adhesiv<br />
• Ljushärdande enkomponents<br />
bonding i ny förpackning<br />
• Snabb och exakt applikation<br />
Tandvårdsstödet<br />
– en dålig och omodern reform<br />
I en insändare i <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
nummer 12 pekar övertandläkare<br />
Rita Isaksson i Halmstad på en rad<br />
olyckliga konsekvenser för våra<br />
patienter av det reformerade tandvårdsstödet.<br />
Vi har dessutom allvarliga<br />
principiella invändningar mot<br />
reformen.<br />
Vi noterar dessutom att, trots närmast<br />
heroiska ansträngningar inom<br />
såväl den privata som offentliga tandvården,<br />
den administrativa delen av<br />
reformen ännu inte fungerar vilket<br />
menligt påverkar den kliniska verksamheten.<br />
Generellt sett är bristerna<br />
så stora att »felen börjar bli så många<br />
VÄ L L INGBY CENTRU M : WHI TE VIEW<br />
• Minskad postoperativ sensibilitet<br />
tack vare försegling av<br />
dentinytan<br />
som Sveriges tandvårdschefer nyligen<br />
påpekat i ett brev till socialdepartementet<br />
och Försäkringskassan.<br />
Apropå debattartikeln »Tandvårdsstödet<br />
– en dålig och omodern<br />
reform« i <strong>Tandläkartidningen</strong> nummer<br />
14 2008.<br />
Först vill jag tacka Tony Axéll och<br />
medarbetare för ett viktigt och vetenskapligt<br />
uppdaterat inlägg. Det borde<br />
vara uppenbart för alla inom tandvården<br />
att munhålan i högsta grad tillhör<br />
hela människan.<br />
Detta faktum blir än mer tydligt när<br />
man möter patienter med grav ohälsa.<br />
Dessa personer med många kroppsliga<br />
såväl som mentala symtom har i<br />
stort sett alla symtom från munhålan.<br />
Var finns det logiska i att dessa människor<br />
ska utsättas för en bedömning<br />
»På så sätt blir det myndigheternas<br />
tolkningar av medicinska<br />
orsakssammanhang som<br />
avgör om en adekvat behandling<br />
kan sättas in eller inte.«<br />
Full betandning<br />
kan variera<br />
Hans Nömm fick<br />
offra sista semesterveckan<br />
för att sjösätta<br />
den nya tandvårdsreformen.<br />
... sedan komposit<br />
www.ivoclarvivadent.com<br />
Tetric ® EvoCeram<br />
enligt andra riktlinjer än inom övrig<br />
hälso- och sjukvård?<br />
Inom tandvården blir det många<br />
gånger upp till beställarenheternas<br />
bedömningar om hon/han är hel människa<br />
eller en odontologisk entitet.<br />
På så sätt blir det myndigheternas<br />
(Försäkringskassans) tolkningar av<br />
medicinska orsakssammanhang som<br />
avgör om en adekvat behandling kan<br />
sättas in eller inte. Det är inte rimligt<br />
att de patienter som konsulterar oss<br />
ska vara offer för en situation som i<br />
grunden handlar om politiska ställningstaganden.<br />
Om vi som representerar odontologin<br />
vill vara trovärdiga förespråkare<br />
för att värna våra patienters väl och ve<br />
bör vi också arbeta för att tandvården<br />
ska omfattas av samma taxemässiga<br />
förutsättningar som övrig hälso- och<br />
sjukvård.<br />
ANDerS ÖSTer<br />
Specialisttandläkare<br />
Tandvårdshögskolan i Malmö<br />
Nano-optimerad formbar keram<br />
• Hög röntgenkontrast, 400% Al<br />
• Goda hanteringsegenskaper<br />
• Låg krympning<br />
Tetric ® EvoFlow<br />
Nano-optimerad flytande<br />
komposit<br />
• Den perfekta kombinationen<br />
tillsammans med Tetric<br />
EvoCeram<br />
• Flyter ut i områden som är<br />
svåra att nå<br />
• Hög röntgenkontrast, 360% Al<br />
för perfekt resultat!<br />
Ivoclar Vivadent AB I Dalvägen 14 I SE-169 56 Solna I Tel: 08-514 93 930 I Fax: 08-514 93 940 I info@ivoclarvivadent.se<br />
sv tdl tid 200x272 9 okt 08 .ind1 1 08-10-02 10.44.25<br />
Synpunkter på insamlandet av epidemiologiska<br />
uppgifter i den nya tandvårdsförsäkringen:<br />
Att endast rapportera<br />
in antalet tänder är inte helt<br />
relevant. Idealet är naturligtvis »full<br />
betandning«. Problemet är att detta<br />
kan variera från 32 tänder ner till 24,<br />
eller minus ytterligare någon. (Om<br />
fyra visdomständer saknas, om fyra<br />
premolarer har dragits på grund av<br />
behov av tandställning i ungdomsåren.<br />
Någon gång förekommer det också att<br />
en tand i underkäksfronten har tagits<br />
bort på grund av trångställning.)<br />
Man kan alltså ha »bara« 23 tänder<br />
men ändå vara fullt betandad.<br />
Jag föreslår att man också (eller i stället)<br />
ska rapportera om det finns någon<br />
lucka i bettet från fronten och bakåt till<br />
femmorna. Det är detta som är socialt<br />
problematiskt och inte om man har 24<br />
eller 32 tänder. Har man en fungerande<br />
delprotes som täcker luckan borde<br />
den inte registreras som en lucka.<br />
Jag föreslår att man också rapporterar<br />
in om man har helprotes i någon eller<br />
båda käkarna. Jag förstår folktandvårdens<br />
begäran att få ekonomisk<br />
ersättning från staten på grund av<br />
merarbetet med att sjösätta den nya<br />
tandvårdsreformen. Vi (min fru och<br />
jag/familj) fick offra sista semesterveckan!<br />
Jag var fly förbannad – inte<br />
nyttigt för mitt hjärta som vid 51 års<br />
ålder genomgick en hjärtinfarkt i<br />
mars i år. (Men det är en annan historia;<br />
en av orsakerna är också att det<br />
inte är tillfredsställande att efter 27<br />
år fortfarande behöva ha fingrarna i<br />
munnen på folk.)<br />
HANS NÖMM<br />
Tandläkare<br />
Tyvärr är det inte första gången. Än<br />
en gång utsätts svensk tandvård för<br />
administrativa system och åtgärder<br />
som är undermåligt planerade och genomarbetade<br />
och än en gång försöker<br />
vi inom tandvården göra det bästa av<br />
situationen. Det finns en uppenbar<br />
risk att vi i dessa ansträngningar glömmer<br />
bort att granska reformen utifrån<br />
olika aspekter på hälsa och ohälsa.<br />
Bedövande effektivt!<br />
säkert, effektivt och enkelt<br />
Tel. 08-564 373 70<br />
www.septodont.bigman.se<br />
»Blir huvudsaken att sätta ett papper i patientens hand med en,<br />
mer eller mindre obegriplig terapiplan och alternativ, så att han<br />
eller hon kan gå ut och ›shoppa tandvård‹?«<br />
Vi anser att de genomförda förändringarna<br />
skapar stor osäkerhet för patienterna<br />
både vad avser kostnader, relevanta<br />
behandlingsinsatser och uppföljningar.<br />
Reformen riskerar att fokusera<br />
på fel saker i det kliniska arbetet<br />
och kan medföra behandlingar som i<br />
www.kerrhawe.com/svenska<br />
värsta fall äventyrar patientsäkerheten.<br />
Vi är också häpna över att myndigheterna<br />
inte förstått den viktiga<br />
roll som specialistvården spelar för<br />
svensk tandvård. Detta drabbar hårt<br />
den stora och utsatta patientkategori<br />
som ofta är i akut behov av komplice-<br />
<strong>Tandläkartidningen</strong> numer 14 2008.<br />
Evidens- eller<br />
modestyrd<br />
tandbehandling?<br />
Box 122 | 642 32 Flen<br />
Tel: 0157-15630 | Fax: 0157-15633<br />
E-post: info@aristodent.se | www.aristodent.se<br />
TandläkarTidningen årg 100 nr 14 2008 69<br />
På 1960- och 1970-talen ansågs<br />
guldinlägg vara det bästa tänkbara<br />
valet för hållbara fyllningar i molarpartiet.<br />
Det finns mycket evidens för att guld<br />
verkligen är ett bra val på lång sikt.<br />
Komplikationerna är sällsynta. Under<br />
senare år har det emellertid blivit<br />
populärt med vita tänder. Man har<br />
använt sig av fyllningar och inlägg av<br />
porslin, keramiska kronor och kompositinlägg.<br />
De senare har uppvisat<br />
goda långtidsresultat. Ingenting torde<br />
dock minska risken för kantfrakturer<br />
bättre än guldinlägg.<br />
Nästan alla äldre tandläkare kan<br />
vitsorda hur bra guldinlägg fungerar.<br />
Ändå görs ytterst få nu förtiden. En<br />
del personer vill ha guld i munnen i<br />
form av små figurer som limmas fast<br />
på friska tandytor. Varför är det då<br />
inte populärt med guldinlägg? Borde<br />
inte vi tandläkare slå ett slag för denna<br />
oöverträffade form av ersättning för<br />
förlorad tandsubstans?<br />
Sanningen är den att många tandläkare<br />
och tekniker inte behärskar tekniken.<br />
Teknikerna har inte rätt sorts<br />
punsbart guld hemma och tandläkarna<br />
är osäkra på preparationstekniken<br />
och kanske även på avtryckstekniken.<br />
Ett guldinlägg bör passa så exakt att<br />
det utan vidare fås på plats. Om så är<br />
fallet och preparationen är rätt utförd<br />
bör inlägget kunna hålla i mer än 50<br />
år under förutsättning att cementering<br />
görs rätt och att tänderna sköts<br />
som de ska.<br />
NILS NOrrSeLL<br />
Tandläkare<br />
➤<br />
82<br />
TandläkarTidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
platsannonser<br />
Aktuella stop- och utgivningsdagar<br />
Nr 3 Stopp 26/1 Utgivning 19/2<br />
Nr 4 Stopp 16/2 Utgivning 12/3<br />
Hemsida: www.tandlakartidningen.se<br />
E-post: platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
Fax: 08-666 15 95<br />
Adress: <strong>Tandläkartidningen</strong>, Box 1217<br />
111 82 Stockholm<br />
Folktandvården i Kalmar län söker en övertandläkare i<br />
PARODONTOLOGI<br />
Samlare.indd Avs1:3<br />
TANDLÄKARTIDNINGEN ÅRG 98 NR 8 2006<br />
I Västervik har vi en integrerad enhet för specialist- och sjukhustandvård.<br />
Enheten, med avdelningar för parodontologi, oral<br />
kirurgi, oral protetik och sjukhustandvård präglas av lagarbete och<br />
framåtanda. Vi söker nu en driven och målmedveten övertandläkare i<br />
parodontologi.<br />
I det kliniska arbetet är tyngdpunkten parodontologi och implantologi.<br />
I uppdraget ingår även handledning, klinikkonsultationer och<br />
utbildningsaktiviteter samt att du får det odontologiska ledningsansvaret<br />
i parodontologi.<br />
Goda möjligheter finns till forskning och utvecklingsprojekt.<br />
Läs mer på www.ltkalmar.se/ledigajobb eller kontakta<br />
Enhetschef, Lennart Israelsson: 0490-867 80<br />
Övertandläkare/ämnesföreträdare Leif Eriksson: 0490-867 81<br />
Välkommen med din ansökan senast den 25/1 till Folktandvårdens<br />
kansli, Box 601, 391 26 Kalmar. Ange ref.nr: Ft/1072/08<br />
Västervik är staden som förknippas med hav, kust och<br />
skärgård. Här fi nns närhet till service, arbete och fritid i<br />
kombination med möjlighet till boende i vacker miljö.<br />
Annons TLT_nr1_171x115.indd 1 08-11-25 18.09.20<br />
Övertandläkare<br />
i odontologisk radiologi<br />
till kliniken för bild- och funktionsmedicin på Länssjukhuset i Halmstad<br />
Ref nr 1/09<br />
Mer information om tjänsten hittar du på www.lthalland.se/jobb<br />
Färska platsannonser<br />
direkt i datorn?<br />
Anmäl dig på www.tandlakartidningen.se under platsannonser<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
83
platsannonser<br />
E-post: platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
TROMS fylkeskommune<br />
ROMSSA fylkkasuohkan<br />
Tromsø tannhelsedistrikt<br />
Åsgård sykehus er et psykiatrisk sykehus og organisatorisk tilknyttet Universitetssykehuset i Nord-Norge.<br />
Arbeidet omfatter tannbehandling av pasienter ved sykehuset og andre institusjoner i rus- og psykiatriomsorgen.<br />
I tillegg vil det være arbeid på voksne betalende pasienter.<br />
TANNLEGE - ref. 08/2684<br />
• Ved Åsgård Sykehus er det ledig 100 % fast stilling som tannlege f.o.m. 1. jan. <strong>2009</strong>.<br />
Det søkes etter allmennpraktiserende tannlege med bred erfaring og som takler å jobbe selvstendig.<br />
Det er mulighet for samarbeid med sykehustannlege og øvrig fagmiljø ved Tannhelsetjenestens<br />
kompetansesenter for Nord-Norge,TkNN.<br />
Tannlegen vil etter avtale med overtannlege kunne delta i vaktordning, narkosebehandling og<br />
terapimøter i Tromsø tannhelsedistrikt.<br />
Lønn etter avtale. Mulighet for bonusavtale. Fra lønnen går 2 % innskudd til pensjonsordningen.<br />
Søknadene bes fortrinnsvis sendt elektronisk via www.jobbnorge.no, ID: 52827 eller<br />
www.tromsfylke.no<br />
Kontakt: Overtannlege Elisabeth Camling på tlf. 77 78 92 21, e-post: elisabeth.camling@tromsfylke.no.<br />
Adresse:Troms fylkeskommune,Tannhelseetaten, Postboks 6600, 9296 Tromsø.<br />
Søknadsfrist: 22. januar <strong>2009</strong>.<br />
Arbeta<br />
utomlands?<br />
Då ska du gå ur AEA.<br />
När du återvänder till<br />
Sveriges ska du gå med<br />
igen direkt annars går<br />
du miste om inarbetade<br />
försäkringsperioder.<br />
Läs mer på www.aea.se<br />
Tandläkare<br />
till England!<br />
Vi utökar våra kliniker i södra England och<br />
behöver fler svenska tandläkare.<br />
Du får arbeta i en modernt utrustad, digitaliserad<br />
mottagning och vi stödjer dig med<br />
introduktionskurs för utländska tandläkare<br />
och annan vidareutbildning om så behövs.<br />
Du tjänar mellan 60–120 000 £ beroende på<br />
erfarenhet. Låter detta intressant? För mer<br />
information får du först träffa våra svenska<br />
tandläkare i Göteborg.<br />
Välkommen att höra av er till<br />
“Newburry <strong>2009</strong>”. Skriftlig ansökan till<br />
Katie Johnson, Gösta Sandelsgatan 5,<br />
412 73 Göteborg.<br />
www.europeandentalrecruitment.com<br />
Senaste nytt<br />
finns på www.tandlakartidningen.se<br />
Centralt i södra England<br />
Vi söker en tandläkare till nyöppnad praktik i Bury<br />
St Edmunds i södra England. Praktiken, Saxon House,<br />
är en dotterklinik till en av Bury St Edmunds största och<br />
äldsta kliniker, Alvington House.<br />
Tjänsten är mestadels NHS (Folktandvården i Sverige)<br />
och patientlistan är i stort sett redan fulltecknad.<br />
Du kommer att arbeta som enda tandläkare och<br />
ansvara för praktikens drift med stöd av partners och<br />
manager från moderkliniken. En sköterska och en receptionist<br />
finns ständigt till handa.<br />
Då du är enda tandläkare på kliniken är det en stor<br />
bonus om du har tidigare erfarenhet från yrkeslivet<br />
dock inget absolut krav.<br />
Lönen är något rörlig men ligger ungefär på 65.000<br />
pund per år och kontraktet är ett standard Associate<br />
kontrakt.<br />
I samma byggnad finns redan ett teknikerlab.<br />
Läget i Södra England är perfekt med närhet till London<br />
och Cambridge samt ca 45 minuter till närmsta flygplats<br />
med goda, billiga förbindelser till Sverige.<br />
Bury St Edmunds är en mycket trevlig stad från<br />
tidig medeltid med mysiga pubar och restauranger och<br />
ligger dessutom relativt nära kusten.<br />
För frågor och ansökan om tjänsten ring:<br />
0044-1284754169/269 fråga efter Anders Fagher<br />
eller Benny Sjöborg (svenska tandläkare).<br />
84<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
platsannonser<br />
E-post: platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
Landstinget BL ekinge söker<br />
Vi söker nya<br />
medarbetare<br />
TANDLÄKARE<br />
Folktandvården Mörrum<br />
Upplysningar: klinikchef Carl-gustaf schyberg 0456-73 33 80.<br />
Facklig företrädare: stF Maria kjellberg 0455-73 64 85.<br />
Sista ansökningsdag: Välkommen med din ansökan senast<br />
den 28 januari <strong>2009</strong> via www.ltblekinge.se<br />
För mer information om tjänsten: www.ltblekinge.se<br />
Landstinget Blekinges viktigaste uppgift är att erbjuda bästa möjliga<br />
hälso- och sjukvård till länets cirka 150 000 invånare. Vi erbjuder arbete<br />
i en organisation där beslutsvägarna är korta och där delaktighet<br />
och möjlighet till påverkan är två viktiga inslag. Vi satsar också på<br />
att ge våra medarbetare stora möjligheter till kompetensutveckling,<br />
exempelvis genom att bedriva forskning inom ramen för det dagliga<br />
arbetet. Välkommen till vårt vackra län, med närhet till kust och hav.<br />
Besök oss gärna på webben, www.ltblekinge.se<br />
Extraordinary Opportunity to work for<br />
two weeks in the UK<br />
OPRO, who are the largest suppliers of mouthguards<br />
in the world, need English speaking dentists to take<br />
impressions at schools in the UK this September.<br />
We will supply you with a car, accommodation, UK<br />
dental registration and work that will involve touring<br />
around the UK seeing some of the great sites. What's<br />
more we will pay you £800 (approx. SEK 10,000*)<br />
per week!!<br />
Folktandvården<br />
Övertandläkare<br />
Specialistkliniken för Pedodonti och Sjukhustandvård,<br />
Mölndal<br />
Tillsvidare. Heltid. Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Ref.nr: FTV347-2008-i.<br />
Specialisttandvården inom Västra Götaland är en samlad<br />
organisation som ingår i Folktandvården Västra Götaland.<br />
Verksamheten bedrivs i hela regionen. Vi är ca 750 medar-betare<br />
som arbetar inom samtliga specialiteter.<br />
Vi söker en övertandläkare i Pedodonti till specialistkliniken<br />
för Pedodonti och Sjukhustandvård i Mölndal där samtliga<br />
specialister finns representerade. Kliniken har 17 medarbetare<br />
varav två är pedodontister.<br />
Arbetsuppgifter: Kliniken har ett brett verksamhetsfält<br />
inom pedodonti och har möjlighet att erbjuda varierande<br />
arbetsuppgifter med patientverksamhet, handledning,<br />
utvecklingsarbete och forskning. Omfattningen av de olika<br />
delarna kan diskuteras utifrån den sökandes intresse. Vi<br />
arbetar utåtriktat i god samverkan med allmäntandvård och<br />
övriga specialiteter.<br />
Kvalifikationer: Vi söker dig som har specialistkompetens<br />
inom pedodonti och som genom klinisk tjänstgöring,<br />
kompetensutveckling, forskning och utveckling visat ett<br />
målinriktat intresse av ämnesområdet.<br />
Upplysningar: Klinikchef Madeleine Wertsén,<br />
tfn 031-86 15 72.<br />
Facklig företrädare: Tjänstetandläkarföreningen,<br />
Lena Rignell, tfn 031-86 15 00.<br />
Ansökan sänds till Västra Götalandsregionen, Folktandvården,<br />
Administrationen, 405 44 Göteborg. Ansökan via<br />
e-post ansokan.ftv@vgregion.se.<br />
Sista ansökningsdag: <strong>2009</strong>-01-23.<br />
www.vgregion.se/jobb<br />
APPLY NOW to Allan Gill at OPRO<br />
email: allan.g@opro.com. Tel: +44 1707 261261 ext 306<br />
*correct rates at December 2008<br />
nytt Jobb?<br />
Kontakta alltid den lokala företrädaren för Tjänstetandläkarna för aktuell<br />
löneinformation innan du börjar ett nytt jobb.<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
85
platsannonser<br />
E-post: platsannonser.tlt@tandlakarforbundet.se<br />
Tidskriftssamlare<br />
Vill du beställa <strong>Tandläkartidningen</strong>s<br />
nya tidskriftssamlare? För 69 kronor inklusive moms<br />
får du en samlare som rymmer en hel årgång.<br />
Skicka din beställning med e-post till<br />
anita.hagstedt@tandlakarforbundet.se<br />
Uppge antal, namn på beställare,<br />
adress samt fakturaadress.<br />
Jönköping<br />
here we come!<br />
Vi är munnens egna superhjältar och vår idé har gjort<br />
succé. Den 1a september <strong>2009</strong> slår vi upp portarna<br />
på Järnvägsgatan 3 i Jönköping, och söker därför nya<br />
tandläkare, tandhygienister och tandsköterskor.<br />
Ta chansen och sök till oss! Kanske blir det du som<br />
hoppar i en av expandodräkterna härnäst.<br />
Ansök på<br />
www.tanden.se<br />
Platsannonser<br />
utgivningsplan <strong>2009</strong><br />
Nr Utgivningsdag Materialdag<br />
2 29/1 2/1<br />
3 19/2 26/1<br />
4 12/3 16/2<br />
5 2/4 6/3<br />
6 23/4 26/3<br />
7 14/5 17/4<br />
8 3/6 8/5<br />
9 20/8 28/7<br />
10 3/9 10/8<br />
11 24/9 31/8<br />
12 15/10 21/9<br />
13 6/11 6/10<br />
14 26/11 2/11<br />
15 17/12 24/11<br />
86<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
RADANNONSER<br />
Aktuella stopp- och utgivningsdagar<br />
Nr 3/09 Stopp 26/1 Utgivning 19/2<br />
Nr 4/09 Stopp 16/2 Utgivning12/3<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
Tel: 08-666 15 13<br />
Fax: 08-666 15 95<br />
Hemsida: www.tandlakartidningen.se<br />
Adress: <strong>Tandläkartidningen</strong>, Box 1217,<br />
111 82 Stockholm<br />
PRAKTIKER SÄLJES<br />
A European Capital City<br />
Would you like to: - Persue new challenges? -<br />
Work abroad? - Earn more? - Pay lower taxes?<br />
- Spend less time on bureaucracy? - Retire early?<br />
Then this is your chance: For sale: A well-run<br />
Scandinavian dental practice with a turnover<br />
of over 1 million euro per annum, with a large<br />
international book of patients. Takeover date by<br />
mutual agreement. Price: 650 000 euro. Serious<br />
offers please write to the following address:<br />
Inger Stokvad Loft, Advokatgruppen, Amaliegade<br />
15, 3.sal, dk-1252 Koebenhavn, Denmark.<br />
Tandläkarpraktik i Halmstad, Getinge<br />
till salu eller utarrenderas (uthyres). I dag<br />
finns två aktiva behandlingsrum och ett lager<br />
samt väntrum, kontor, kök och reception. Det<br />
mesta är nyrenoverat, hösten -08. I dag finns ca<br />
700 aktiva patienter. God omsättning. Trogna<br />
kunder, flertalet 50+, i behov av mycket vård.<br />
Endast seriösa svar. Tillträde omgående. Om så<br />
önskas, är hela fastigheten till salu med lägenhet<br />
på 120 kvm på övre våningen. Svar till<br />
hanskarinen@yahoo.se eller 073-433 23 26.<br />
Praktik i Stockholms City<br />
Väletablerad, mkt trevlig praktik säljes pga<br />
pensionering. Fullt utrustad med två behandlingsrum,<br />
67 kvm. Låg hyra. Datoriserad; Alma.<br />
Mkt gott patientunderlag. Tel 08-411 07 90.<br />
Norra Västergötland<br />
Väl inarbetad praktik i mindre västgötaort säljes<br />
pga pensionering. 2 beh rum, låg hyra, god patienttillgång.<br />
Ytterligare 1 tandläkare samt hygienist<br />
finns i fastigheten. Praktiken ansluten till<br />
Praktikertjänst. Tel 0506-102 00 el 0506-108 51.<br />
Del i tvåmanspraktik i Göteborg<br />
säljes pga pensionering. Mycket bra läge i centrum.<br />
Svar till »090101«.<br />
Dags att köpa eller sälja mottagning?<br />
På www.praktikformedlaren.se finns objekten du<br />
söker. Praktikertjänst Tandvård<br />
PRAKTIKER KÖPES<br />
Göteborg<br />
Tandläkarmottagning i Göteborgsregionen<br />
köpes. Svar till »090102«.<br />
ARRENDE<br />
Kollega sökes<br />
till modern tre-tdl praktik i söderförort. Patienter<br />
finns. Samarbetsformer kan diskuteras. Svar<br />
till »090103«.<br />
SÄLJES<br />
Framkallningsmaskiner Periomat<br />
plus Dürr 2 st. Tdl Pia Waninger, 08-746 82 24.<br />
Sirona utrustning m m<br />
Sirona c6 komplett behandlingsstol + unit från<br />
2001, sugmotor Aztivac från 2004, växelströmsröntgen<br />
Siemens, digitalröntgen sensor + box<br />
säljes. Ring 070-734 84 32.<br />
En radannons i <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
kostar 137 kronor<br />
per rad. Du får gratis bild.<br />
Tandvårdsutrustning<br />
begagnad men i nyskick<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
6 instrument<br />
<br />
<br />
<br />
rengöring<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Smile bygger vidare, kapitel 8<br />
Med kvalitet och service som våra ledstjärnor<br />
är det vår ambition att samla Sveriges ledande<br />
kliniker och tandvårdsteam under ett och<br />
samma tak.<br />
Vi är stolta över att välkomna Team Keller i<br />
Mariestad och Team Sallhammar i Vänersborg<br />
till Smile.<br />
Vill du vara med och skriva nästa kapitel i vår<br />
historia? Vi söker kliniker och människor med<br />
idéer och viljan att göra något nytt. Planerar du<br />
att avsluta din kliniska verksamhet eller vill du<br />
fortsätta men hitta en annan plattform för dig<br />
och din klinik?<br />
Oavsett anledning så är du välkommen att höra<br />
av dig. Maila mig på tobias.wiren@smile.se så<br />
träffas vi för ett förutsättningslöst möte.<br />
// Tobias Wirén, VD Smile Tandvårdskliniken<br />
PS! Läs mer om oss på www.smile.se<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
87
REMISSER<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
Här annonserar kolleger som åtar sig remisshantering.<br />
Rubriker markerade med asterisk*<br />
kräver specialistkompetens. <strong>Tandläkartidningen</strong><br />
påtar sig inte ansvar för att kolleger som annonserar<br />
under denna rubrik besitter nödvändiga<br />
kvalifikationer.<br />
Bettfysiologi*<br />
Odont dr Thorvald Kampe<br />
Bettfysiologi, protetik, implantat<br />
Sveavägen 13–15, 9 tr<br />
111 57 Stockholm<br />
Tel 08-10 73 83<br />
Narkos/Tandvårdsrädsla<br />
SPECIALKLINIKEN FÖR TANDVÅRDSRÄDDA<br />
Narkos – Hypnos<br />
Fobi/korttidsterapi inom landstingens<br />
högkostnadsskydd<br />
Leg tandläkare Margareta Forsberg<br />
Leg tandläkare Jennifer Samec<br />
Leg tandhygienist Anna Quarterman<br />
Leg psykolog, leg psykoterapeut<br />
spec klin psykologi Janna Strömberg<br />
Leg läkare spec anestesi<br />
Karl-Henrik Fridblom<br />
Sveavägen 83, 113 50 Stockholm<br />
Tel 08-32 60 80<br />
Oral kirurgi*<br />
Dr Ann-Catherine Mörner-Svalling<br />
Sibyllegatan 29<br />
114 42 Stockholm<br />
T-bana Östermalmstorg<br />
08-661 65 40, 0705-77 48 27<br />
Göran Ulfenberg<br />
Jakobsbergsgatan 8, 2 tr<br />
111 44 Stockholm<br />
Tel 08-21 01 43, 0709-79 49 60<br />
Även remisser för rutinendodonti mottages<br />
Oral protetik*<br />
Eric Lothigius<br />
PROTETIK + IMPLANTAT<br />
Kungsgatan 54, 111 35 Stockholm<br />
Tel 08-411 16 11<br />
E-post: info@e2kliniken.com<br />
www.e2kliniken.com<br />
Ortodonti*<br />
Dr Thomas Örtendahl<br />
Utlandagatan 24<br />
412 80 Göteborg<br />
Tel 070-661 98 77<br />
E-post: thomas@ortendahl.com<br />
Lingualortodonti (osynlig tandställning)<br />
Vi utför »Invisalign« behandlingar.<br />
c-takt link för digital remiss/konsultation<br />
Röntgen*<br />
Eastmaninstitutet, Folktandvården<br />
Tar emot remisser på vuxna och barn<br />
för odontologisk radiologisk utredning<br />
t ex implantat, traumata och käkleder<br />
Dalagatan 11, 113 24 Stockholm<br />
Tel 08-729 89 62, fax 08-729 78 73<br />
EBF dentalröntgen AB<br />
Spec tandl Anders Frykholm<br />
Rtg tsk Barbro Berggren, Mona Edsta<br />
Barn och vuxna tas emot för undersökning<br />
av tänder, käkar inkl käkleder<br />
och utredning inför implantat m m.<br />
Rådmansgatan 48, 113 57 Stockholm<br />
Tel 08-545 940 35, fax 08-545 940 36<br />
BRIS Vuxentelefon<br />
– om barn<br />
För dig som vill prata<br />
om dina egna eller<br />
andras barn.<br />
Öppettider:<br />
måndag–fredag kl.10–13<br />
Telefonnummer:<br />
077-150 50 50<br />
88 tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
REMISSER<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
Specialistkliniken för<br />
Narkos och behandling<br />
av Tandvårdsrädsla<br />
Narkos - Sedering - Lustgas<br />
Terapi - Hypnos - KBT<br />
Implantat under Narkos<br />
Landstingens högkostnadsskydd<br />
Snabb behandling av remisser!<br />
Leg tdl Sture Friedner<br />
Leg tdl Pia Lif-Bimer<br />
Leg tdl Sigrid Schumann<br />
Leg tdl Louise Sidenö<br />
Leg tdl Joakim Skott<br />
Leg tdl Lennart Hübel<br />
Specialist käkkirurgi Björn Johansson<br />
Leg tandhygienist Anna-Lena Brandvold<br />
Leg psykolog, leg psykoterapeut Sven-Erik Levin<br />
Leg psykolog Shervin Shahnavaz<br />
Leg läkare, spec anestesi Bo Lundblad<br />
Narkoskliniken<br />
RÅLAMBSVÄGEN 10A, KUNGSHOLMEN<br />
112 59 STOCKHOLM<br />
Tel: 08-737 00 75, Fax: 08-737 00 76<br />
www.narkoskliniken.se info@narkoskliniken.se<br />
Maryam Pourmousa<br />
Parodontolog<br />
Tar emot remisser för:<br />
Parodontal terapiplanering<br />
och behandling<br />
Hel- del- och singelimplantat<br />
Fixturoperation på remiss<br />
WASA TANDKLINIK<br />
TEGNÉRGATAN 15, 3 TR<br />
111 40 STOCKHOLM<br />
TEL 08-21 01 85<br />
wtk@wasatandklinik.com<br />
Ortodonti<br />
Folktandvården Stockholm<br />
Tandregleringsklinikerna<br />
tar emot remisser för behandling<br />
av barn och vuxna.<br />
Eastmaninstitutet, Dalagatan 11,<br />
113 24 Stockholm, 08-123 165 10<br />
Danderyds Sjukhus, Hus 50,<br />
182 57 Danderyd, 08-123 157 70<br />
Sollentuna, Tingsvägen 17,<br />
191 61 Sollentuna, 08-123 159 30<br />
Handen, Handenterminalen 3,<br />
136 40 Haninge, 08-123 162 15<br />
Södertälje, Lovisinsgatan 3,<br />
151 73 Södertälje, 08-123 158 10<br />
KURSER & KONFERENSER<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
Etabl. 2002<br />
Tillfälle! Swedish Academy of Cosmetic Dentistry, SACD, inbjuder<br />
till en ny kurs på absolut toppnivå i Malmö den 13–14 mars <strong>2009</strong> med<br />
Dr Gary Alex från New York.<br />
Fredag 13 mars öppen föreläsning för ALLA – tandläkare, tandtekniker,<br />
medarbetare: ”The marriage of esthetics, occlusion and comprehensive dentistry.<br />
A unique lecture experience.”<br />
Lördag 14 mars hands-on endast för medlemmar i SACD: ”The Five P’s<br />
of Porcelaine Veneers – Planning, Periodontal, Preparation, Provisionalization<br />
and Placement”.<br />
Gary Alex, DMD (drgaryalex.com) beskrivs som en av de allra främsta och<br />
mest anlitade föreläsarna inom modern tandvård. Han är en internationellt<br />
erkänd föreläsare och forskare och har skrivit ett stort<br />
antal vetenskapliga artiklar. Gary Alex har undervisat<br />
på många utbildningscenters och dessutom på flera<br />
tandläkarhögskolor. Han är ackrediterad medlem i<br />
American Academy of Cosmetic Dentistry och tidigare<br />
ordförande för AACD i New York. Vid större dentala<br />
föreläsningar och dentala möten rankas han genomgående<br />
som en av dem som får högst poäng.<br />
Vi startar med get-together kl. 20.00 torsdag<br />
12 mars på Hilton, Malmö City.<br />
Fredag 13 mars kurs på Hilton kl. 08.30–17.00<br />
med kaffe från 08.00. På kvällen arrangeras<br />
gemensam middag.<br />
Lördag 14 mars hands-on kurs endast för<br />
SACD-medlemmar på Tandvårdshögskolan,<br />
Malmö.<br />
Kursavgift (exkl moms) fredag samt<br />
inkluderande come-together torsdag kväll:<br />
Tandläkare och tandtekniker som är medlem i<br />
SACD: 3.900 kr, icke medlem 4.350 kr. Övriga<br />
medarbetare 1.900 kr.<br />
Kursavgift (exkl moms) både fredag och lördag<br />
(endast för SACD-medlemmar): 7.900 kr.<br />
Antalet platser är begränsat. Anmäl dig och<br />
dina medarbetare snarast, dock senast 1 mars.<br />
www.sacd.se<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
89
ÖVRIGT<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
Stiftelsen Patentmedelsfonden för<br />
Odontologisk profylaxforskning<br />
Ansökan om bidrag till forskningsprojekt med profylaxinriktning<br />
insändes senast den 1 februari <strong>2009</strong> till fondens sekreterare:<br />
Professor Dowen Birkhed<br />
Institutionen för Odontologi<br />
Sahlgrenska Akademin<br />
Göteborgs Universitet<br />
Box 450<br />
405 30 Göteborg<br />
Ansökningshandlingar och information finns på: www.pmf.se<br />
Formulär för ansökan kan också erhållas från fondens sekretariat.<br />
E-mail: Marie.Everlund@odontologi.gu.se, telefon 031-786 32 65.<br />
PERSONALIA<br />
E-post: elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
FÖDELSEDAGAR<br />
40 år<br />
Jadranka Jovanovic, Angered 16/1<br />
Anders Svensk, Sundsvall 21/1<br />
Magnus Stjernberg, Bollebygd 23/1<br />
Helen Carlsson, Klagstorp 26/1<br />
Christina Kjelin, Norrköping 27/1<br />
Gisella Norlander, Saltsjö-Boo 27/1<br />
Urszula Ilkiewicz, Malung 30/1<br />
Lillemor Dimberg, Hallsberg 31/1<br />
Matts Karlström, Älvsjö 31/1<br />
50 år<br />
Ulla Olmårs, Falun 17/1<br />
Gunnel Ellingsen, Eskilstuna 17/1<br />
Annika Olsson, Österfärnebo 17/1<br />
Ingela Axtelius, Landskrona 17/1<br />
Mats Ohlsson, Tomelilla 19/1<br />
Bodil Hagnell, Uppsala 20/1<br />
Marianne Lindholm, Skara 20/1<br />
Gustav Erlandsson, Smålandsstenar 21/1<br />
Christina Pennlöv, Rydebäck 22/1<br />
Lotta Kvist, Spanien 23/1<br />
Ola Liljenborg, Simrishamn 28/1<br />
Catharina Adamson, Vänersborg 29/1<br />
Mona Kieri, Luleå 29/1<br />
Maria Pfeiffer-Wallin, Visby 30/1<br />
Thomas Kvist, Varberg 31/1<br />
Jan-Olof Karlsson, Halmstad 4/2<br />
Shahla Hassanzadeh, Sundbyberg 4/2<br />
Kristina Nilsson, Ånge 5/2<br />
60 år<br />
Johan Boström, Stockholm 16/1<br />
Peter Wiebe, Mörbylånga 17/1<br />
Lars Kullberg, Spanien 19/1<br />
Vincent Henricsson, Rydahom 20/1<br />
Björn Sidhagen, Lidingö 21/1<br />
Thomas Rosenberg, Lerum 21/1<br />
Rolf Särne, Nacka 27/1<br />
Kaj Isaksson, Kvissleby 28/1<br />
Håkan Söderlund, Lindome 29/1<br />
Åke Lindholm, Värnamo 29/1<br />
Björn Friedman, Saltsjöbaden 30/1<br />
Per-Olov Ek, Skövde 31/1<br />
Åke Barkman, Göteborg 5/2<br />
65 år<br />
Hans Börje Christiansson, Lund 16/1<br />
Marianne Stege, Stocksund 21/1<br />
Leif Malmborg, Ystad 28/1<br />
Nils Öhlén, Gävle 28/1<br />
Ingrid Grähs, Helsingborg 30/1<br />
Christer Karlsson, Ludvika 3/2<br />
70 år<br />
Rolf Klacker, Fjällbacka 18/1<br />
Torsten Stenberg, Falun 30/1<br />
75 år<br />
Leif Östlin, Nacka 3/2<br />
80 år<br />
Ulf Regnström, Djursholm 20/1<br />
LICENTIATEXAMEN<br />
malmö<br />
Ingela Karlsson, den 10 december 2008.<br />
Avhandlingen: »Distal movement of<br />
maxillary molars. Studies of efficiency<br />
and timing of treatment«.<br />
Betygsnämnd: docent Krister Bjerklin,<br />
Odontologiska Institutionen, Jönköping,<br />
odont dr Heidrun Kjellberg, Specialisttandvården<br />
i Region Skåne,<br />
docent EwaCarin Ekberg, Odontologiska<br />
fakulteten, Malmö högskola.<br />
Önskar du ej<br />
publicering av<br />
din födelsedag?<br />
Meddela det<br />
senast åtta<br />
veckor i förväg.<br />
elisabeth.frisk@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
90 tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
PERSONALIA<br />
GRATTIS<br />
Åke Lindholm 60 år<br />
vi gratulerar Åke Lindholm, privattandläkare<br />
i Värnamo, som fyller 60 år<br />
den 29 januari.<br />
Åke Lindholm<br />
tänker fira födelsedagen<br />
med<br />
familjen och goda<br />
vänner.<br />
– Än så länge<br />
känns det som<br />
vanligt. Att fylla<br />
60 år gör ingen<br />
Åke Lindholm större skillnad,<br />
säger han.<br />
Det är fortfarande roligt och stimulerande<br />
att arbeta och Åke Lindholm<br />
har inga planer på att trappa ner. Däremot<br />
tänker han på att det är viktigt<br />
med mångsidig fysisk aktivitet för att<br />
slippa belastningsskador. Själv spelar<br />
han tennis och snickrar på sommarstugan,<br />
bland annat.<br />
Åke Lindholm har arbetat som privattandläkare<br />
inom Praktikertjänst<br />
sedan 1993. Han jobbar i sologrupp<br />
och har schemalagda sextimmarspass,<br />
antingen på förmiddagen eller<br />
på eftermiddagen. Administration<br />
sköter han från kliniken för att slippa<br />
blanda ihop arbete med fritid.<br />
Sammanlagt har kliniken tio anställda,<br />
varav två tandläkare. Snart<br />
börjar ytterligare en tandhygienist.<br />
Åke arbetar i tre behandlingsrum.<br />
Det fungerar bra tack vare duktiga<br />
medarbetare som vill utvecklas och<br />
ta ansvar, berättar han.<br />
Tidigare jobbade han som allmäntandläkare<br />
och sjukhustandläkare<br />
inom folktandvården i Värnamo, men<br />
han har aldrig längtat tillbaka.<br />
– Det fanns inte samma möjlighet<br />
att utveckla verksamheten som man<br />
själv ville, och dessutom var det en<br />
positiv överraskning att återgå till<br />
»vanliga« patienter som gapar själva,<br />
förklarar han.<br />
Sedan i somras har idyllen störts en<br />
del av det nya tandvårdsstödet.<br />
– Det är för plottrigt och innebär<br />
betydligt mer administration än tidigare.<br />
Dessutom måste reglerna bli<br />
klarare, tycker Åke Lindholm.<br />
– Man vill ju ge den bästa vården,<br />
men den blir oftast dyrare för patienten<br />
nu.<br />
janet suslick<br />
Aud Sjökvist<br />
ny chef för HSAN<br />
aud sjökvist, kammarrättsråd, har<br />
utsetts av regeringen<br />
till ny chef<br />
och generaldirektör<br />
för Hälsooch<br />
sjukvårdens<br />
ansvarsnämnd,<br />
hsan.<br />
Aud Sjökvist<br />
Aud Sjökvist<br />
Lena Sjöberg<br />
mot tobak<br />
arbetar som kammarrättsråd,<br />
vice<br />
ordförande samt<br />
biträdande avdelningschef vid kammarrätten<br />
i Stockholm. Hon har varit<br />
knuten till kammarrätten sedan 1996<br />
och har bland annat arbetat som projektledare<br />
för Migrationsdomstolsprojektet.<br />
Aud Sjökvist är 57 år.<br />
Utnämningen sker i samband med<br />
att förordnandet för myndighetens<br />
nuvarande generaldirektör, Annika<br />
Marcus, löper ut.<br />
Aud Sjökvist tillträder tjänsten som<br />
generaldirektör 1 februari <strong>2009</strong>. Förordnandet<br />
är på sex år.<br />
mk<br />
lena sjöberg, tandläkare och ordförande<br />
i Tandvård mot tobak, är<br />
ny kanslichef på Yrkesföreningar<br />
mot tobak. Hon har efterträtt Göran<br />
Boëthius, Läkare mot tobak. js<br />
Alla tidningar<br />
på ett ställe.<br />
Stein Björkman anställd<br />
på Socialstyrelsen<br />
stein björkman är sedan 1 december<br />
anställd vid Enheten<br />
för behörighet<br />
och patientsäkerhet<br />
vid Socialstyrelsen.<br />
Han<br />
efterträder Johan<br />
Friskopp.<br />
Tjänsten är på<br />
Stein Björkman<br />
20 procent, och<br />
han kommer att<br />
arbeta där en dag<br />
i veckan.<br />
Stein Björkman, som är specialist<br />
i pedodonti, kommer även fortsättningsvis<br />
att ha kvar uppdraget som<br />
studierektor vid Karolinska institutets<br />
odontologiska institution. Han<br />
är också ordförande i Riksstämmenämnden<br />
och därmed ledamot i<br />
Svenska Tandläkare-Sällskapets<br />
styrelse.<br />
Tjänsten på Socialstyrelsen innebär<br />
främst att hantera legitimationsfrågor<br />
för tandläkare från tredje land.<br />
Han ska också vara en odontologisk<br />
resurs för enhetens personal när det<br />
gäller legitimationsfrågor i allmänhet.<br />
– Arbetsuppgifterna är lockande<br />
och intressanta. Jag har tidigare<br />
ansvarat för samordningen av test<br />
för tandläkare från tredje land, så jag<br />
tror att mina tidigare erfarenheter<br />
kan komma till nytta, säger han.<br />
Tandtekniker får<br />
25 000 kronor<br />
mk<br />
carolina wyrwa, tandtekniker, har<br />
fått Sparbanksstiftelsen Skånes stipendium<br />
för bästa examensarbete<br />
2008. Hennes pilotstudie om experimentell<br />
ytbehandling av protesmaterial,<br />
som gjordes vid Tandvårdshögskolan<br />
i Malmö, belönas med 25 000<br />
kronor.<br />
Syftet med projektet var att skapa<br />
en biokompatibel gränsyta mellan<br />
protesmaterialet polymetylmetakrylat<br />
och den orala miljön. Carolina<br />
Wyrwa planerar att forska mer på<br />
området och studerar i dag teknisk<br />
nanovetenskap vid Lunds tekniska<br />
högskola.<br />
js<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
91
kansli<br />
Postadress: Box 1217,<br />
111 82 Stockholm<br />
Besöksadress: Österlånggatan 43<br />
Tel: 08-666 15 00 (växel)<br />
Fax: 08-662 58 42<br />
www.tandlakarforbundet.se<br />
kansli@tandlakarforbundet.se<br />
E-post direkt till en person:<br />
fornamn.efternamn<br />
@tandlakarforbundet.se<br />
Ekonomiska frågor<br />
Nordöstra kursnämnden,<br />
Riksstämman<br />
Margareta Andréasson<br />
08-666 15 36<br />
Kamrathjälpen, ansvarsfrågor<br />
Lotten Bergström 08-666 15 45<br />
Kurser Nordöstra kursnämnden,<br />
Riksstämman<br />
Elsie Ekander 08-666 15 44<br />
Kanslichef<br />
Jeanette Falk 08-666 15 53<br />
Kurser södra regionen,<br />
Riksstämman, fdi,<br />
Swedish Dental Journal<br />
Ylva Liljeson 08-666 15 43<br />
Efterutbildning, Riksstämman,<br />
fdi 2008<br />
Annika Hodgson 08-666 15 34<br />
Etik, kvalitet<br />
Åsa Hultén tjl<br />
Pia Kollin vik 08-666 15 31<br />
Utredare, studenthandläggare<br />
Pia Leden tjl<br />
Emma Åberg vik 08-666 15 22<br />
Ekonomichef<br />
Bo Lidholm 08-666 15 12<br />
Informationsansvarig<br />
Lena Munck af Rosenschöld<br />
08-666 15 52<br />
lena.munck<br />
@tandlakarforbundet.se<br />
Sekreterare<br />
Anna-Maja Necander 08-666 15 07<br />
Ekonomi<br />
Ann-Sofi Olsson 08-666 15 02<br />
Efterutbildning, Riksstämman<br />
Pia Säävälä 08-666 15 10<br />
Kurser västra regionen<br />
Västra regionens kansli<br />
031-15 69 22<br />
förbundsstyrelse<br />
Roland Svensson<br />
Ordförande<br />
0510-855 50<br />
0708-35 55 98<br />
roland.svensson@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
Gunilla Klingberg<br />
Vice ordförande<br />
031-750 92 08, 0707-80 00 44<br />
gunilla.klingberg@vgregion.se<br />
Louise Ericson<br />
Ordf i efterutbildningsrådet<br />
08-85 56 00, 070-687 50 60<br />
louise.ericson@ptj.se<br />
Claes-Göran Emilson<br />
031-786 32 03<br />
emilson@odontologi.gu.se<br />
Benny Enbuske<br />
0929-135 40, 0708-13 56 21<br />
benny.enbuske@nll.se<br />
Kenth Nilsson<br />
021-17 69 80, 070-658 78 86<br />
kenth@stf-tt.org<br />
Anders Wikander<br />
060-12 14 15, 070-648 63 03<br />
anders.wikander@telia.com<br />
Per-Olof Johansson<br />
070-513 07 71<br />
per-olof.johansson@ptj.se<br />
Victoria Fröjd<br />
Adjungerad styrelseledamot<br />
0735-27 39 11<br />
victoria.frojd@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
Tandläkarförbundets serie<br />
Kunskap & Kvalitet:<br />
n Kvalitetssäkra din journalföring<br />
n CE-märkta medicin-tekniska<br />
produkter<br />
n Medicinsk riskbedömning<br />
för tandläkare<br />
n Tandläkarens ansvar och<br />
skyldigheter<br />
n Försäkring för patient och<br />
tandläkare<br />
n Hygien i tandvården<br />
n Avvikelser – lär av misstag,<br />
egna och andras<br />
Medlem beställ upp till 10 st<br />
utan kostnad, icke-medlem<br />
50 kr per st.<br />
kontakt@tandlakarforbundet.se<br />
tandläkarförbundets<br />
stöd till enskilda<br />
medlemmar<br />
Kontaktperson i samtliga områden:<br />
Lotten Bergström, 08-666 15 45<br />
lotten.bergstrom@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
Vid anmälan till HSAN/<br />
Socialstyrelsen<br />
En anmälan ska besvaras inom tre<br />
veckor. Anstånd kan begäras<br />
på tel 08-786 99 00. Tandläkarförbundets<br />
medlemmar kan få hjälp<br />
att besvara en anmälan:<br />
Odontologisk hjälp via Tandläkarförbundets<br />
expertgrupp.<br />
Kontaktperson: Lotten Bergström,<br />
se ovan.<br />
Juridisk hjälp ges av respektive<br />
riksförening.<br />
Privattandläkarna: Eva Andersson,<br />
08-555 44 665<br />
Tjänstetandläkarna: Susanna<br />
Magnusson, 08-54 51 59 84<br />
Stiftelsens syfte är att hjälpa tandläkare<br />
med ekonomiska problem.<br />
Vi kan enbart stödja individer, inte<br />
företag. Ansök med ett brev med<br />
bakgrund och önskemål om hjälp<br />
samt kopia på senaste deklaration,<br />
egen och make/makas.<br />
Kontaktperson: Lotten Bergström,<br />
se ovan<br />
Medlemslogotyp<br />
Alna (alkohol, läkemedel och<br />
narkotika i arbetslivet)<br />
08-564 407 70<br />
Alna hjälper företag och organisationer<br />
att hantera alkohol- och<br />
drogfrågor på ett professionellt<br />
sätt. Du kan kostnadsfritt och<br />
under sekretess ringa Alnas rådgivning.<br />
Mer information<br />
www.alna.se.<br />
Kollegastöd<br />
Kollegastöd riktar sig till dig<br />
som behöver stöd för problem<br />
på arbetet eller i privatlivet.<br />
Du kan i förtroende och under<br />
sekretess vända dig till någon av<br />
nedanstående kolleger (kvällstid<br />
om ej annat anges, e-post för att<br />
boka tid för samtal).<br />
Bengt Adèrn, 016-244 56<br />
Ahmad Aghazadeh, 0707-70 80 21<br />
ahmad.aghazadeh@telia.com<br />
Katt Sören Andersson, 023-407 57<br />
soren.andersson.00@ptj.net.se<br />
George Estlander, 036-37 89 98<br />
george.estlander@ptj.se<br />
Lars Frithiof, 08-96 42 55<br />
lars.frithiof@ofa.ki.se<br />
Margit Gabrielson, 031-69 16 00<br />
margit.gabrielson@vgregion.se<br />
Lennart Hernell, 060-214 92<br />
lennart.hernell@swipnet.se<br />
Gunnel Johansson, 070-585 30 41<br />
Margareta Jonsson,<br />
036-13 43 66 dag<br />
margareta@ajonsson.se<br />
Hans Erik Mossberg, 016-13 51 95<br />
Brita Raning, 0346-125 25 dag<br />
Peter Stade, 0498-21 39 04<br />
peterhstade@hotmail.com<br />
Claes Svärd, 0498-48 25 46<br />
claes.svard@hsf.gotland.se<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
92<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>
kansli<br />
Postadress:<br />
Box 1217, 111 82 Stockholm<br />
Besöksadress:<br />
Österlånggatan 43, 2 tr<br />
Tel: vx 08-555 44 600<br />
Fax: 08-555 44 666<br />
www.ptl.se<br />
E-postadress: info@ptl.se<br />
E-post direkt till en person:<br />
fornamn.efternamn@ptl.se<br />
Sveriges Privattandläkarförening<br />
Eva Andersson, generalsekreterare<br />
08-555 44 665, 073-366 51 00<br />
Dan Nilsson, sakkunnig och<br />
pressekreterare<br />
08-555 44 604, 070-984 40 99<br />
Svensk Privattandvård AB<br />
Jan-Åke Zetterström, vd<br />
08-555 44 690, 070-730 31 00<br />
Ingela Andrée, personalchef<br />
och reception<br />
08-555 44 605<br />
Daniella Bahgat, medlemsservice<br />
08-555 44 699<br />
August Liljeqvist, jurist<br />
08-555 44 644<br />
Carina Ågren, försäkringar och<br />
chef för sekretariatet<br />
08-555 44 657<br />
Maria Bjurö, informationschef<br />
08-555 44 651, 070-810 46 11<br />
Tina Fredriksson, kommunikatör<br />
08-555 44 610<br />
Susanne Hirvonen, ekonomichef<br />
08-555 44 620<br />
Lena Bolin, ekonomiassistent<br />
08-555 44 660<br />
Privattandvårdsupplysningen<br />
020-662 800<br />
Förtroendenämnden<br />
Ann-Catrin Almespång,<br />
020-662 800<br />
sveriges privata<br />
specialisttandläkare<br />
Anders Tullberg, ordförande<br />
08-660 31 03, 0733-84 02 11<br />
anders.tullberg@brahekliniken.se<br />
kansli<br />
Postadress:<br />
Box 2287, 103 17 Stockholm<br />
Besöksadress: Österlånggatan 43<br />
Tel: vx 08-54 51 59 80<br />
Fax: 08-660 34 34<br />
www.tjanstetandlakarna.se<br />
E-post direkt till en person:<br />
fornamn@tjanstetandlakarna.se<br />
Ombudsmän<br />
Björn Petri, kanslichef<br />
08-54 51 59 81<br />
Susanna Magnusson<br />
08-54 51 59 84<br />
sveriges odontologiska<br />
lärare<br />
Per Tidehag<br />
Ordförande<br />
090-785 62 57<br />
070-307 62 57<br />
per.tidehag@vll.se<br />
Mats Olson<br />
08-54 51 59 83<br />
Inger Wass, sekreterare<br />
08-54 51 59 82<br />
Aino Landes, ekonomi<br />
08-54 51 59 85<br />
Medlemsregister<br />
och medlemsförmåner<br />
08-54 51 59 88<br />
medlemsservice@<br />
tjanstetandlakarna.se<br />
studerandeföre ningen<br />
Victoria Fröjd, ordförande<br />
0735-27 39 11<br />
victoria.frojd@<br />
tandlakarforbundet.se<br />
Elham Gholami, vice ordförande<br />
0708-08 07 56<br />
ellafive@hotmail.com<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong><br />
93
NÄSTA NUMMER 29 JANUARI<br />
KALENDARIUM<br />
Anonyma Alkoholister, IDAA<br />
AA-möte för läkare, tandläkare<br />
och veterinärer<br />
Tid: 13 januari <strong>2009</strong>, 18.30–19.30<br />
Plats: Läkarsällskapet, Klara Ö Kyrkogata 10,<br />
lokal Grottan, 3 tr.<br />
Etikdagen <strong>2009</strong><br />
Vård som affärsidé – är tandvård en vara?<br />
Tid: 16 januari <strong>2009</strong><br />
Plats: Klara Strand Konferens, Stockholm<br />
www.tandlakarforbundet.se<br />
Andra nationella konferensen<br />
om barns hälsa – ensam är inte stark!<br />
Tid: 4 februari <strong>2009</strong><br />
Plats: Norra Latin, Stockholm<br />
www.tandlakarforbundet.se<br />
IDS - International Dental Show<br />
Tid: 24–28 mars <strong>2009</strong><br />
Plats: Cologne, Tyskland<br />
www.ids-cologne.de<br />
Tema Bildgivande tekniker<br />
– Del 2<br />
➤I nästa nummer publiceras del 2 i <strong>2009</strong> års samnordiska vetenskapliga<br />
temanummer. I nummer 2 kan du läsa om datortomografi<br />
vid odontologiska undersökningar, magnetresonanstomografi för<br />
diagnostik vid olika tillstånd i käklederna, benigna och maligna<br />
tumörer i käkarna, samt käkinfektioner och nekroser, ultraljudsundersökningar<br />
i huvud-halsregionen, användning av kontrastmedel<br />
och om den odontologiska specialistutbildningen i radiologi.<br />
ED’09 - International Conference on the<br />
Multidisciplinary management of Ectodermal<br />
Dysplasia and Severe Hypodontia<br />
Tid: 14–15 maj <strong>2009</strong><br />
Plats: Nijmegen, Nederländerna<br />
www.ed09.eu<br />
2nd Congress of World Federation<br />
for Laser Dentistry, European Division<br />
Tid: 14–17 maj <strong>2009</strong><br />
Plats: Istanbul, Turkiet<br />
www.wfld-edistanbul<strong>2009</strong>.org<br />
Europerio 6<br />
Tid: 4–6 juni <strong>2009</strong><br />
Plats: Stockholm<br />
www.europerio6.net<br />
Generationsskifte<br />
➤En ny generation tandläkare tar<br />
vid på folktandvården i Oskarshamn.<br />
Klinikchefen är gammal i gården, men<br />
de övriga åtta tandläkarna är nya, och<br />
bland dem finns tre gifta par.<br />
Gissa vem<br />
➤Hon blev ordförande i Studerandeföreningen,<br />
årets chef 1999, vd för Folktandvården<br />
och S:t Eriks ögonsjukhus<br />
i Stockholm. Nu är hon generaldirektör<br />
för Arbetsförmedlingen. Gissa vem!<br />
1st International BOA Congress<br />
Tid: 12–13 juni <strong>2009</strong><br />
Plats: Kaunas, Litauen<br />
www.boaoffice.lt/EN/10/76/<br />
FDI<br />
Tid: 2–5 september <strong>2009</strong><br />
Plats: Singapore<br />
congress@fdiworldental.org<br />
ANNONSÖRER I DETTA NUMMER<br />
Örestad Dentallab 2<br />
W & H Nordic 6, 45, 96<br />
Sunstar Butler AB 7<br />
Hultén & Co AB 8<br />
NSK Sweden, TS Dental 9<br />
Dentsply DeTrey 19, 25<br />
Opus Health Care 21<br />
Maria Lindström 24<br />
AristoDent 24<br />
Denzir 30<br />
DP Nova<br />
31, 67<br />
Sveriges Tandläkarförbund 32<br />
Sun Dental Lab 34<br />
Teknodont 45<br />
Coltene/Whaledent 80<br />
IDS/Koelnmesse 81<br />
Victoriakliniken 87<br />
Smile 87<br />
SDIC tandspecialister 88<br />
Maryam Pourmousa 89<br />
Narkoskliniken 89<br />
Folktandvården Stockholm 89<br />
Swedish Academy of<br />
Cosmetic Dentistry 89<br />
Hådéns Dental Återvinning 90<br />
Stiftelsen Patentmedelsfonden<br />
för Odont profylaxforskning 90<br />
Specialistkliniken för<br />
Dentala Implantat 95<br />
Ekulf AB<br />
bilaga<br />
GC Nordic bilaga<br />
Teknodont<br />
bilaga<br />
45° Congres de la Societe Francaise de<br />
Chirurgie Maxillo-Faciale et Stomatologie<br />
Tid: 10–12 september <strong>2009</strong><br />
Plats: Nancy, Frankrike<br />
contact@sfscmf.fr<br />
TIPSA OSS<br />
om evenemang till kalendariet. Kontrollera<br />
datum innan du bokar, uppgifterna i kalendariet<br />
kan ha uppdaterats efter pressläggning.<br />
elisabeth.frisk@tandlakarforbundet.se<br />
94<br />
tandläkartidningen årg 101 nr 1 <strong>2009</strong>