Avfallsplan - NSR
Avfallsplan - NSR
Avfallsplan - NSR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Avfallsplan</strong><br />
BåstadS Kommun 2013-2016
Sammanfattning<br />
Alla kommuner måste enligt 15 kap. Miljöbalken ta fram en renhållningsordning med en tillhörande avfallsplan.<br />
<strong>Avfallsplan</strong>en ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets mängd och farlighet. <strong>Avfallsplan</strong>en i Båstads<br />
kommun har tagits fram i ett samarbete mellan Båstads kommun och Nordvästra Skånes Renhållnings AB<br />
(<strong>NSR</strong> AB) under 2012.<br />
Båstads kommun har ca 14 230 invånare. Kommunen präglas av ett stort antal besökande turister och sommarboende<br />
vilket ger utslag på avfallsmängderna per invånare och som även tros påverka kvalitén på utsorterat<br />
material. Det ger en utmaning för hur man jobbar med avfallsinformation och avfallskommunikation i<br />
kommunen.<br />
<strong>NSR</strong> och Båstads kommun har antagit sex övergripande mål för hela Skåne Nordväst-regionen som omfattas av<br />
Bjuvs, Båstads, Helsingborgs, Höganäs, Klippans Landskronas, Svalövs, Åstorps, Ängelholms och Örkelljungas<br />
kommun. Målen är högt satta och för att nå målen måste alla kommuner i Skåne Nordväst-regionen bidra utifrån<br />
sina förutsättningar.<br />
De sex övergripande målen för Skåne Nordväst som ska uppnås till år 2020 är följande:<br />
• Avfallsminimering, avfallsmängden ska minska från 500 kg till 300 kg/person och år.<br />
• Materialåtervinning, mängden felsorterat avfall ska minska från 200 kg till 100 kg/person och år.<br />
• Avgifta kretsloppen, mängden farligt avfall skall minskas från 3 till 1,5 kg/hushåll och år.<br />
• God arbetsmiljö, antalet arbetsskador skall halveras.<br />
• God service, halvera antalet kundklagomål.<br />
• Kostnadseffektivisering, nettokostnaden skall halveras.<br />
Utifrån de regionala målen för Skåne Nordväst har mål och åtgärder föreslagits för Båstads kommun utifrån de förutsättningar<br />
kommunen har idag. Sex målområden har valts ut för att jobba med lokalt utifrån de regionala målen<br />
och även de lokala målen.<br />
1. Förebyggande av avfall – minska avfallsmängderna per person<br />
2. Öka materialåtervinningen – minska mängden förpackningar och matavfall som slängs i restavfallet.<br />
3. Avgifta kretsloppen – minska mängden farligt avfall som slängs i restavfallet och matavfallet<br />
4. God arbetsmiljö – få igång ett systematiskt arbetsmiljöarbete<br />
5. God service – öka antalet nöjda kunder<br />
6. Miljövänligare transporter – minska energiförbrukningen för transport och öka andelen fossilfritt drivmedel.<br />
3
Innehåll<br />
Sammanfattning.....................................................................................................................................................3<br />
2. Beskrivning av kommunen..................................................................................................................................7<br />
2.1 Folkmängd och fakta......................................................................................................... 7<br />
2.2 Näringslivsstruktur........................................................................................................... 7<br />
2.3 Avfallsorganisation............................................................................................................ 7<br />
3. Lagstiftning och bakgrund..................................................................................................................................8<br />
4. Mål...................................................................................................................................................................8<br />
4.1 Mål sopsamarbete Skåne Nordväst.................................................................................... 9<br />
4.2 <strong>Avfallsplan</strong>ens mål 2016................................................................................................... 9<br />
4.3 Aviserade förändringar och framtiden............................................................................... 14<br />
4.4 Nationella mål................................................................................................................ 15<br />
4.4.1 Det svenska miljömålssystemet....................................................................................... 15<br />
4.4.2 Från avfallshantering till resurshushållning- Sveriges avfallsplan 2012-2017 ........................ 16<br />
4.5 Regionala mål................................................................................................................ 17<br />
4.5.1 Begränsad miljöpåverkan................................................................................................. 17<br />
4.5.2 God bebyggd miljö.......................................................................................................... 17<br />
4.6 Lokala mål..................................................................................................................... 17<br />
4.6.1 ÖP08 – översiktsplan Båstads kommun............................................................................ 17<br />
4.6.2 Miljöprogram 2012-2020............................................................................................... 17<br />
5. Nulägesbeskrivning hushållsavfall...................................................................................................................18<br />
5.1 Insamlingssystem........................................................................................................... 18<br />
5.1.1 Villor............................................................................................................................. 18<br />
5.1.2 Flerfamiljsfastigheter och verksamheter............................................................................ 19<br />
5.2 Behandling..................................................................................................................... 19<br />
5.2.1 Restavfall...................................................................................................................... 19<br />
5.2.2 Matavfall....................................................................................................................... 19<br />
5.2.3 Trädgårdsavfall............................................................................................................... 19<br />
5.2.4 Fettavfall....................................................................................................................... 19<br />
5.2.5 Fettslam från fettavskiljare.............................................................................................. 20<br />
5.2.6 Farligt avfall................................................................................................................... 20<br />
5.2.7 Riskavfall....................................................................................................................... 20<br />
5.3 Avfallsmängder: hushållsavfall.......................................................................................... 20<br />
5.4 Plockanalyser................................................................................................................. 21<br />
6. Nulägesbeskrivning övrigt avfall......................................................................................................................22<br />
6.1 Insamlingssystem........................................................................................................... 22<br />
6.2 Avfallsmängder: verksamhetsavfall .................................................................................. 22<br />
7. Behandlingsanläggningar.................................................................................................................................23<br />
7.1 <strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad...................................................................................... 23<br />
7.2 Bilskroten Förslöv AB...................................................................................................... 23<br />
8. Avfall som omfattas av producentansvar..........................................................................................................24<br />
8.1 Förpackningar och returpapper........................................................................................ 24<br />
8.1.1 Tidningspapper/returpapper och pappersförpackningar....................................................... 24<br />
8.1.2 Plastförpackningar.......................................................................................................... 24<br />
8.1.3 Metallförpackningar........................................................................................................ 24<br />
8.1.4 Glasförpackningar........................................................................................................... 24<br />
5
Innehåll<br />
8.1.5 Batterier....................................................................................................................... 25<br />
8.1.6 Bilar och däck................................................................................................................ 25<br />
8.1.7 Elavfall........................................................................................................................... 25<br />
8.1.8 Läkemedel..................................................................................................................... 25<br />
9. Uppföljning......................................................................................................................................................26<br />
10. Referenser....................................................................................................................................................26<br />
Bilaga 1: Nedlagda avfallsupplag.........................................................................................................................28<br />
Bilaga 2: Miljökonsekvensbeskrivning (MKB)......................................................................................................30<br />
Bilaga 3: Uppgifter till länsstyrelsen....................................................................................................................33<br />
6
2. Beskrivning av kommunen<br />
2.1 Folkmängd och fakta<br />
Båstads kommun ligger i det nordvästra hörnet av Skåne på det som geografiskt kallas för Bjärehalvön. Större delen<br />
av kommunen gränsar mot havet och östra och norra delen mot Ängelholms kommun respektive Laholms<br />
kommun. Båstads kommun utgör en del av Skåne Nordväst-regionen tillsammans med 9 andra kommuner i<br />
Nordvästra Skåne.<br />
Den 31 december 2011 bodde 14 230 personer inom kommunen vilket var 48 färre än 2010. (Källa: SCB).<br />
Kommunen har som mål att till 2020 ha en befolkning på 16 000. (Källa: Båstads kommun)<br />
I kommunen finns ca 8 700 småhusenheter för 1-2 familjer. Av dessa är ca 3 300 fritidsboenden och ca 5 500<br />
permanentboenden. Andelen hushåll som bor i lägenheter är låg och totalt finns det ca 1 500 lägenhetshushåll i<br />
kommunen varav merparten ägs av det kommunägda bostadsföretaget Båstadhem. (Källa: SCB)<br />
2.2 Näringslivsstruktur<br />
I Båstads kommun finns ca 1000 företag varav majoriteten är små eller medelstora företag med färre än 100<br />
anställda. Cirka 90 % av företagen har 1-9 anställda. Båstads kommun är den största arbetsgivaren i kommunen<br />
och därefter står tillverkningsindustrin och byggnadsrelaterade företag för den största sysselsättningen. De största<br />
privata företagen är Lindab med tillverkning av stålprodukter och med totalt ca 700 anställda i Grevie och Förslöv,<br />
Nolato med tillverkning av gummi- och platsprodukter och ca 150 anställda och byggföretaget PEAB med kontor i<br />
Förslöv och ca 100 anställda. (Källa: ÖP-08)<br />
2.3 Avfallsorganisation<br />
Nordvästra Skånes Renhållnings AB (<strong>NSR</strong> AB), som ägs av Båstads kommun tillsammans med 5 andra kommuner<br />
i nordvästra Skåne, och avdelningen Kommun & Hushåll är beställare av all renhållning som kommunen ansvarar<br />
för (inte gaturenhållningen). <strong>NSR</strong> AB sköter upphandlingen av insamlingstjänster för hushållsavfall och slam. SITA<br />
är entreprenör för både avfallshämtning och slamtömning. <strong>NSR</strong> AB ansvarar även för framtagande av förslag på<br />
renhållningsordning med tillhörande avfallsplan samt framtagande av förslag på avfallstaxa.<br />
För behandling av hushållsavfall finns ett konsortialavtal mellan <strong>NSR</strong>:s ägarkommuner där man kommit överens<br />
om att allt hushållsavfall som <strong>NSR</strong> kan ta emot för behandling ska skickas till någon av <strong>NSR</strong>:s anläggningar.<br />
7
3. Lagstiftning och bakgrund<br />
Ett flertal lagar berör avfallsområdet både internationell och nationellt. Övergripande gäller EU:s avfallsdirektiv<br />
som 2011 implementerades i svensk lagstiftning genom förändringar i Miljöbalken och nya avfallsförordningen<br />
2011:927. I avfallsförordningen finns det reglerat att alla kommuner i Sverige ska ta fram en kommunal avfallsplan<br />
som antas av kommunfullmäktige i respektive kommun. Innehållet i avfallsplanen regleras genom Naturvårdsverkets<br />
föreskrift NFS 2006:6.<br />
4. Mål<br />
Enligt avfallsförordningen 2011:927 ska den kommunala avfallsplanen bland annat innehålla mål och åtgärder<br />
för att minska avfallets mängd och farlighet. Målen i Båstads kommuns avfallsplan syftar till att minska avfallets<br />
mängd och farlighet, men också till att bidra till de mål som kommunerna inom sopsamarbete Skåne Nordväst<br />
gemensamt beslutat om att de ska jobba för att uppnå. Målen syftar också till att kommunen ska sträva uppåt i<br />
EU:s avfallstrappa.<br />
Minimering<br />
Återanvändning<br />
Materialåtervinning<br />
Energiåtervinning<br />
Deponering<br />
Figur 1: EU:s avfallstrappa. Enligt EU:s avfallsdirektiv ska all avfallshantering sträva mot att nå toppen på trappan. Målet med<br />
avfallshanteringen är att avfall aldrig uppstår.<br />
8
4.1 Mål sopsamarbete Skåne Nordväst<br />
Skåne Nordväst är ett samarbete mellan kommunerna Bjuv, Båstad, Helsingborg, Höganäs, Klippan, Landskrona,<br />
Svalöv, Åstorp, Ängelholm och Örkelljunga. Inom Skåne Nordväst samarbetet har kommunerna enats om att jobba<br />
tillsammans för att förbättra avfallshanteringen i regionen genom projektet sopsamarbete Skåne Nordväst. Som ett<br />
led i detta har man i alla kommuner beslutat jobba med 6 övergripande gemensamma mål som ska uppnås till år<br />
2020. De sex övergripande målen för sopsamarbetet är följande:<br />
• Avfallsminimering, avfallsmängden ska minska från 500 kg till 300 kg/person och år<br />
• Materialåtervinning, mängden felsorterat avfall ska minska från 200 kg till 100 kg/person och år<br />
• Avgifta kretsloppen, mängden farligt avfall skall minskas från 3 till 1,5 kg/hushåll och år<br />
• God arbetsmiljö, antalet arbetsskador skall halveras<br />
• God service, halvera antalet kundklagomål<br />
• Kostnadseffektivisering, nettokostnaden skall halveras<br />
De sex övergripande lokala målen för avfallsplanen som presenteras i nästa avsnitt överensstämmer med de övergripande<br />
målområdena som beslutats för Skåne Nordväst.<br />
4.2 <strong>Avfallsplan</strong>ens mål 2016<br />
Sex övergripande mål finns för Båstads kommuns avfallsplanering. De tre första målen har mål både för hushållens<br />
avfall och för verksamheternas avfall. De tre sista målen som handlar om god service, god arbetsmiljö och miljövänligare<br />
transporter berör endast det kommunala renhållningsansvaret.<br />
Under varje mål finns förslag på ett antal åtgärder som syftar till att uppnå målen. Varje åtgärd har en eller flera<br />
ansvariga där den som är huvudansvarig står överst och ska se till att åtgärden genomförs.<br />
1. Förebyggande av avfall<br />
Förebyggande av avfall är det första steget i EU:s avfallstrappa. Allt avfall innebär en miljöbelastning på ett<br />
eller annat sätt och det bästa är om avfall aldrig uppstår.<br />
Mål hushållsavfall<br />
Båstads kommun ska verka för att hushållens totala avfallsmängd ska minska med 70 kg från år 2011 till<br />
2015. Den totala avfallsmängden 2011 var 801 kg per invånare.<br />
Mätning<br />
Hushållens totala avfallsmängd per person mäts årligen. I denna siffra ingår säck- och kärlavfall (matavfall<br />
och restavfall), förpackningar och tidningar, farligt avfall och grovavfall. Trädgårdsavfall ingår inte.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Båstads kommun deltar aktivt i sopsamarbetet Skåne<br />
Nordväst. Ett sammarbetsprojekt mellan kommunerna<br />
i Skåne nordväst för att stödja kommunerna i<br />
arbetet med att bland annat minska avfallsmängderna<br />
för regionen. (Se avsnitt 4.1)<br />
<strong>NSR</strong><br />
Båstads kommun<br />
2013-2016<br />
Båstads kommun deltar i den nationella kampanjen<br />
”Europa Minskar Avfallet” i samarbete med övriga<br />
kommuner i <strong>NSR</strong>-regionen.<br />
Båstads kommun arbetar med avfallsminimeringsprojekt<br />
i sin egen organisation.<br />
<strong>NSR</strong><br />
Båstads kommuns ledningsgrupp<br />
De år som kampanjen<br />
genomförs.<br />
2013-2014<br />
9
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
När grovavfall slängs ska alltid frågan ställas till kund <strong>NSR</strong> 2013-2016<br />
om det får återanvändas istället.<br />
En ny återvinningscentral på befintlig plats i Svenstad<br />
eller ny lokalisering skapas. Den nya anläggningen<br />
ska inbjuda till avfallsminimering och ha utrymme<br />
för återbruk.<br />
<strong>NSR</strong> 2016<br />
Mål verksamhetsavfall<br />
Båstads kommun ska verka och skapa förutsättningar för att så lite avfall som möjligt ska uppstå från<br />
verksamheter.<br />
Mätning<br />
I nuläget finns ingen tillgänglig helomfattande statistik på verksamheternas avfall.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
<strong>NSR</strong> samordnar företag så att den enas avfall blir den <strong>NSR</strong> 2012-2016<br />
andres resurs<br />
Båstads kommun arbetar för att ett återbrukscentrum<br />
för bygg- och rivningsavfall etableras.<br />
Båstads kommun<br />
<strong>NSR</strong><br />
2016<br />
2. Öka materialåtervinning<br />
Materialåtervinning innebär att så lite avfall som möjligt hamnar i restavfallet och går till förbränning.<br />
Istället ska så mycket som möjligt sorteras ut och bli till nya produkter eller återanvändas. I Båstads kommun<br />
är det obligatoriskt att sortera ut matavfall.<br />
Mål hushållsavfall<br />
a. Under 2011 omklassades stora delar av Båstads kommuns matavfall till restavfall. På grund av<br />
detta uppgick restavfallsmängden till 307 kg per invånare och år 2011. Målet till 2016 är att minska restavfallet<br />
till 200 kg per invånare (turister medräknade). Målet är högt satt i förhållande till resultatet 2011<br />
men med en bättre kvalitet på matavfallet bör målet vara rimligt. År 2009 när inget matavfall omklassades<br />
var den insamlade mängden restavfall 231 kg per invånare och år.<br />
b. Minska felsorteringarna med 25 procentenheter från år 2012 till 2016 genom att mängden felsorterat<br />
producentansvarsmaterial och matavfall minskar. Vid 2012 års plockanalyser utgjorde dessa<br />
fraktioner 68 procent av allt restavfall.<br />
Mätning<br />
Statistik förs årligen på kilogram per invånare. Plockanalyser görs årligen på restavfall från villahushåll.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
<strong>NSR</strong> verkar för att fler använder 4-fackskärl <strong>NSR</strong> 2014<br />
Plockanalys genomförs på villahushåll med 2-fackskärl.<br />
<strong>NSR</strong> 2013<br />
Informationsinsatser angående källsortering och<br />
avfallsminimering görs mot skolor.<br />
<strong>NSR</strong> 2013<br />
10
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Undervisningsmaterial om avfall och källsortering <strong>NSR</strong> 2013<br />
tas fram för Båstads kommun i samarbete med övriga<br />
kommuner i <strong>NSR</strong>-regionen.<br />
En inventering av insamlingen av fettavfall via Samhällsbyggnadsutskottets 2013<br />
fettunna och fettavskiljare på resturanger och storkök<br />
görs.<br />
miljöavdelning.<br />
<strong>NSR</strong><br />
NSVA<br />
<strong>NSR</strong> verkar för att matavfallskvarn till tank installeras<br />
där detta är ett lämpligt alternativ.<br />
<strong>NSR</strong><br />
2012-2016, löpande<br />
Systemet för insamling av fettavfall och möjligheten<br />
att föra in detta i <strong>NSR</strong>:s biogasproduktion utreds.<br />
Källsortering inom kommunala förvaltningar utreds.<br />
Införande av fullständig källsortering i de kommunala<br />
förvaltningar som saknar detta.<br />
<strong>NSR</strong> 2013<br />
Båstads kommuns ledningsgrupp<br />
Båstads kommuns ledningsgrupp<br />
2013<br />
2014<br />
Mål verksamhetsavfall<br />
Båstads kommun verkar för att så mycket som möjligt av verksamheternas avfall återvinns. Fokusområden<br />
är matavfall och bygg- och rivningsavfall.<br />
Mätning<br />
I dagsläget finns ingen samlad statistik på verksamhetsavfallet.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Informationskampanj görs riktad mot livsmedelsföretag<br />
och livsmedelbutiker med inriktning mot matavfall.<br />
<strong>NSR</strong><br />
Kommunstyrelsens miljöavdelning<br />
2014<br />
Skrift om miljöanpassad rivning tas fram och skickas<br />
ut till byggföretag samt delas ut i samband med tillsyn.<br />
En framtida ÅVC byggs för att främja småföretagares<br />
utsortering.<br />
<strong>NSR</strong> verkar för att företagare ökar sin utsortering av<br />
material till materialåtervinning.<br />
Samhällsbyggnadsutskottets 2015<br />
miljö- och bygglovsavdelning.<br />
<strong>NSR</strong><br />
<strong>NSR</strong> 2016<br />
<strong>NSR</strong> 2013<br />
3. Avgifta kretsloppen<br />
En viktig del i avfallshanteringen är att få bort giftiga och farliga ämnen ur kretsloppen. Det är också ett<br />
av huvudsyftena med framtagandet av en avfallplan att minska avfallets farlighet. Båstads kommun samlar<br />
in stora mängder elavfall och har ett snitt långt över Sverigemedel som ligger på 16 kg när det gäller<br />
in-samling per invånare. Fortfarande finns dock en del farligt avfall kvar i restavfallet som ska sorteras ut<br />
och insamlingsmålen kommer att skärpas på nationell nivå. Servicenivån i Båstads kommun och förutsättningarna<br />
för att kunna samla in bedöms som goda för kommuninvånarna. Däremot kanske kunskapen om<br />
farligt avfall behöver höjas för att öka utsorteringen.<br />
11
Mål hushållsavfall<br />
Vid årliga plockanalyser av restavfallet får det inte förekomma mer än 0,5 procent elavfall och inget övrigt<br />
farligt avfall. I matavfall får det inte förekomma något elektronikavfall eller farligt avfall. Vid 2011 års<br />
plockanalys fanns det 1 % elavfall och 0 % övrigt farligt avfall i restavfallet. Både elektronikavfall och<br />
övrigt farligt avfall återfanns i matavfallet.<br />
Mätning<br />
Årlig plockanalys genomförs på restavfall och matavfall från villahushållen i Båstads kommun.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
En plockanalys genomförs på flerfamiljsfastigheter <strong>NSR</strong> 2014<br />
för att undersöka bland annat hur stor mängd farligt<br />
avfall som slängs i restavfallet och matavfallet.<br />
En informationskampanj gällande farligt avfall görs <strong>NSR</strong> 2015<br />
riktad mot hushållen.<br />
Utredning av eventuella åtgärdsbehov för Grevie 2:41<br />
och Mässinge/Slättaröd påbörjas.<br />
Samhällbyggnadsutskottets<br />
miljöavdelning<br />
2015<br />
Mål verksamheter<br />
Båstads kommun ska verka för att farligt avfall från verksamheter ska sorteras ut och omhändertas på ett<br />
korrekt sätt.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
En tillsynskampanj för verksamheter gällande farligt Samhällsbyggnadsutskottets 2014<br />
avfall görs.<br />
miljöavdelning<br />
4. God arbetsmiljö<br />
Båstads kommun är en kommun med kuperad geografi, många fina småvägar och trånga mysiga gränder<br />
inne i tätorterna. Detta lockar många tillfälliga gäster och gör Båstads kommun till en attraktiv semesterkommun<br />
under sommarhalvåret. Samtidigt för det med sig en del svårigheter när det gäller framkomlighet<br />
för renhållningsfordon som dagligen är ute och tömmer och hämtar avfall. Detta utgör en utmaning<br />
där man måste hitta en balans då renhållningsarbetarna tillhör en av de arbetsgrupper med störst antal<br />
olyckor och allvarliga tillbud i Sverige.<br />
Mål hushållsavfall<br />
Entreprenören saknar idag statistik över antalet olyckor och tillbud och därav går det ej att sätta ett mätbart<br />
mål i enlighet med kretsloppsplanen för Skåne Nordväst. Målet blir att till 2014 ha ett systematiskt<br />
arbetsmiljöarbete och därefter ska antalet olyckor och tillbud minska fram till 2016. Målet kan komma att<br />
revideras efter 2014 för att få ett mätbart mål.<br />
Mätning<br />
Entreprenören ska föra statistik över antalet olyckor och allvarliga tillbud under 2013 och därefter varje år.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Entreprenören rapporterar in olyckor och allvarliga Insamlingsentreprenör 2013-2016, löpande<br />
tillbud.<br />
Samarbetet mellan <strong>NSR</strong> och Teknik och Service<br />
stärks.<br />
<strong>NSR</strong> och Teknik och Service 2013-2016<br />
12
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Avfallsfrågorna förs in i detaljplanearbetet och<br />
bygglovsprövning. Samarbetet mellan <strong>NSR</strong> och detaljplan-<br />
och bygglovsavdelningen stärks.<br />
<strong>NSR</strong><br />
Planavdelningen<br />
Bygglovsavdelningen<br />
2013-2016, löpande<br />
En lista upprättas med de 30 sämsta hämtningsställena.<br />
Fastighetsägare, entreprenör, kommunen och <strong>NSR</strong><br />
samarbetar för att komma till rätta med problemen.<br />
En inventering genomförs av transportvägarna i Båstads<br />
kommun.<br />
Inventering av tunga lock till enskilda brunnar i Båstads<br />
kommun genomförs.<br />
En framtida ÅVC skapas med hänsyn till en god arbetsmiljö<br />
för det som arbetar där och för de besökare<br />
som vistas på anläggningen.<br />
5. God Service<br />
Insamlingsentreprenör<br />
<strong>NSR</strong><br />
Teknik & Service<br />
<strong>NSR</strong><br />
Båstads kommun<br />
Insamlingsentreprenör<br />
2013<br />
2013-2014<br />
<strong>NSR</strong><br />
2014-2015<br />
Samhällsbyggnadsutskottets<br />
miljöavdelning<br />
<strong>NSR</strong> 2016<br />
Avfallshanteringen är en samhällservice och en viktig del av ett fungerade samhälle. En god service till<br />
Båstads invånare innebär även att det blir lättare för dem att göra miljöriktigt rätta val. Målet för Skåne<br />
Nordväst är att antalet kundklagomål ska halveras, idag saknar vi dock statistik för Båstads kommun om<br />
antalet kundklagomål och har därför valt att fokusera på andelen nöjda kunder.<br />
Mål<br />
Andelen villaägare som är nöjda med dagens avfallshantering ska öka från 82 % 2010 till 90 % år 2016.<br />
Mätning<br />
En enkätundersökning ska göras för att få ett mått på villaägarnas nöjdhet.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
E-tjänster införs <strong>NSR</strong> 2013<br />
<strong>NSR</strong> Kommun & Hushåll finns på plats en gång om <strong>NSR</strong> 2013-2016<br />
året på ÅVC för att träffa kunder och svara på frågor.<br />
Ny rutin kring insamlingen av grovavfall och mjukplast<br />
<strong>NSR</strong> 2013<br />
ses över för att förenkla för kunder och <strong>NSR</strong>:s<br />
kundservice.<br />
Nöjdkundenkät genomförs vartannat år <strong>NSR</strong> 2013 och 2015<br />
<strong>NSR</strong> deltar i kommunaktiviteter riktade mot medborgare<br />
för att informera om renhållningen, exempelvis<br />
boendeträffar.<br />
Ett avfallråd bildas med representanter från fastighetsägarna,<br />
villaföreningen och hyresgästföreningen<br />
med syfte att förbättre servicen i Båstads kommun.<br />
<strong>NSR</strong><br />
2013-2016<br />
Båstads kommuns kommunikationsavdelning<br />
<strong>NSR</strong> 2014<br />
SMS-tjänster införs <strong>NSR</strong> 2014<br />
13
6. Miljövänligare transporter<br />
Mål hushållsavfall<br />
a. Minst 50 % av bränsleenergiförbrukningen för den kommunala renhållningen ska komma från<br />
fossilfria bränslen år 2016.<br />
b. Bränsleenergiförbrukningen ska minska från 74 kWh/invånare 2011 till under 50 kWh/invånare<br />
till 2016.<br />
Idag går majoriteten av insamlingsfordonen på fordonsgas som består av en blandning av ca 50 % biogas<br />
och 50 % naturgas. År 2011 kom ca 47 % av energibränsleförbrukningen från fordonsgas vilket innebär att<br />
ca 23,5 % var fossilfritt.<br />
Mätning<br />
Insamlingsentreprenören ska föra statistik om årlig bränsleförbrukning samt bränsletyp. Bränsleförbrukningen<br />
ska redovisas kvartalsvis till <strong>NSR</strong> AB.<br />
Åtgärd Ansvarig Genomförande<br />
Vid upphandling av entreprenör för insamling av hushållsavfall<br />
skall krav ställas på fordon om användning<br />
av fossilfria bränslen.<br />
<strong>NSR</strong><br />
Löpande. Krav skall<br />
ställas vid alla upphandlingar.<br />
Vid upphandling av entreprenör för insamling av hushållsavfall<br />
skall krav ställas på att chaufförer genomgått<br />
eco-driveutbildning.<br />
<strong>NSR</strong><br />
4.3 Aviserade förändringar och framtiden<br />
Löpande. Krav skall<br />
ställas vid alla upphandlingar.<br />
Bjärehalvöns kretsloppspark<br />
Parallellt med framtagandet av denna avfallsplan pågår en lokalieringsutredning för en framtida återvinningscentral/kretsloppspark<br />
i Båstads kommun. Dagens anläggning har ett gammalt miljötillstånd från 1988 enligt då<br />
gällande miljöskyddslagstiftning. Det kommer mycket troligt ställas krav på att ett nytt tillstånd enligt miljöbalken<br />
ska finnas om ett par år. Processen med att ansöka om tillstånd för en återvinningscentral beräknas ta ca<br />
2 år och bör därmed senast påbörjas i början av 2013. Under hösten 2012 har <strong>NSR</strong> tillsammans med Båstads<br />
kommun fått i uppdrag från kommunen att påbörja en lokaliseringsutredning för att utreda olika lämpliga<br />
alternativ som tros uppfylla de miljökrav som ställs på en återvinningscentral. Förhoppningen är att till årsskiftet<br />
2012/2013 ha kommit fram till en lämplig placering för att därefter kunna påbörja tillståndsprocessen oavsett om<br />
dagens placering eller en annan placering bedöms som mest lämplig.<br />
Avfallsutredningen<br />
Den 30 juni 2011 beslutades det att en särskild utredare skulle göra en översyn av avfallsområdet. Utredningen<br />
skulle främst omfatta hur ansvaret för insamling och omhändetagande av hushållens avfall skulle kunna utformas<br />
men även till viss del verksamheternas avfall. Den slutgiltiga utredningen presenterades den 3 september 2012<br />
men redan nu vet vi att utredningen kommer att förorda ett större kommunalt ansvar för hushållens avfall som<br />
även skulle omfattas av producentansvarsmaterialet från hushållen.<br />
Avfallsförebyggande programmet<br />
Enligt EU:s avfallsdirektiv måste alla länder i EU ta fram ett program för förebyggande av avfall som ska vara klart<br />
i december 2013. Programmet tas fram av Naturvårdsverket och blir en utveckling av det som bedöms prioriterade<br />
områden i den nationella avfallsplanen som antogs 2012. Programmet kommer bland annat att analyser behovet<br />
av nya styrmedel för att minska avfallsmängderna.<br />
14
Reviderat WEEE direktiv<br />
Under slutet av 2011 enades man i EU om ett nytt direktiv gällande producentansvar för elektroniska och<br />
elektriska produkter. Direktivet trädde i kraft den 13 augusti 2012 och innan den 14 februari 2014 ska det ha<br />
införlivats i svensk lagstiftning.<br />
Det som ligger som förslag och kan påverka Båstads kommun i större utsträckning är:<br />
• Dagens insamlingsmål för insamling av el-avfall på 4 kg per person ska skärpas. I Sverige samlar man i<br />
snitt in 16 kg per person men resultatet är inte kopplat till hur mycket som säljs på marknaden. Det nya<br />
målet föreslås vara att år 2016 måste 65 procent av el-avfallet, baserat på den genomsnittliga försäljningen<br />
av elektriska och elektroniska produkter de senaste tre åren, samlas in. Hur dagens insamlingsresultat<br />
förhåller sig till det nya målet går inte att säga idag och troligtvis kommer det bli svårt att få ett mätvärde<br />
på kommunnivå.<br />
• Det ska ställas krav på butiker över en viss storlek att ha insamling av litet och medelstort elektronikavfall<br />
utan att konsumenten behöver köpa något.<br />
4.4 Nationella mål<br />
4.4.1 Det svenska miljömålssystemet<br />
Det svenska miljömålssystemet innehåller ett generationsmål, sexton miljökvalitetsmål och fjorton etappmål.<br />
Generationsmålet anger inriktningen för miljöarbetet och vad som behöver ske på samhällsnivå om vi ska ha ett<br />
hållbart samhälle. Miljökvalitetsmålen beskriver det tillstånd som miljöarbetet ska leda till i Sverige och etappmålen<br />
anger mål på vägen som vi måste uppnå för att kunna nå generationsmålet.<br />
Generationsmålet<br />
Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen<br />
är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför Sveriges gränser.<br />
Miljökvalitetsmål<br />
Sveriges riksdag har antagit sexton mål för miljökvaliten. De 16 miljökvalitetsmålen utgör grunden i den nationella<br />
miljöpolitiken. Miljökvalitetsmålen har ett antal preciseringar som ska förtydliga vad som ska uppnås.<br />
1. Begränsad klimatpåverkan<br />
2. Frisk luft<br />
3. Bara naturlig försurning<br />
4. Giftfri miljö<br />
5. Skyddande ozonskikt<br />
6. Säker strålmiljö<br />
7. Ingen övergödning<br />
8. Levande sjöar och vattendrag<br />
9. Grundvatten av god kvalitet<br />
10. Hav i balans samt levande kust och skärgård<br />
11. Myllrande våtmarker<br />
12. Levande skogar<br />
13. Ett rikt odlingslandskap<br />
14. Storslagen fjällmiljö<br />
15. God bebyggd miljö<br />
16. Ett rikt växt- och djurliv<br />
Avfallsområdet berörs främst utav 3 miljökvalitetsmål:<br />
• God bebyggd miljö<br />
Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en<br />
god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och<br />
anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning<br />
med mark, vatten och andra resurser främjas.<br />
15
Preciseringar som berör avfallsområdet<br />
- avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs<br />
samtidigt som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att<br />
avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras.<br />
För att underlätta möjligheten att nå miljökvalitetsmålet för god bebyggd miljö har regeringen fastställt etappmål<br />
inom området avfall som anses vara ett prioriterat område.<br />
Etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan. Minst 50 procent av matavfallet från hushåll,<br />
storkök, butiker och restauranger sorteras ut och blir till biologiskt så att växtnäring tas till vara, där minst<br />
40 % behandlas, så att även energi tas tillvara. Målet ska uppnås 2018.<br />
Etappmål om byggnads- och rivningsavfall. Återanvändning, materialåtervinning och annat materialutnyttjande<br />
av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktprocent år 2020.<br />
• Giftfri miljö<br />
Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors<br />
hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan<br />
på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är<br />
nära bakgrundsnivåerna (riksdagens definition av miljökvalitetsmålet).<br />
• Begränsad klimatpåverkan<br />
Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ramkonvention för klimatförändringar stabiliseras<br />
på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås<br />
på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen<br />
säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Sverige har tillsammans med andra länder<br />
ett ansvar för att det globala målet kan uppnås (riksdagens definition av miljökvalitetsmålet).<br />
Mer om miljömålen går att läsa på www.miljomal.nu<br />
4.4.2 Från avfallshantering till resurshushållning- Sveriges avfallsplan 2012-2017<br />
Naturvårdsverket har tagit fram en ny nationell avfallsplan i enlighet med EU-direktiv och som antogs i maj 2012.<br />
I förslaget till avfallsplan konstateras det att Sverige kommit långt med att minska miljöpåverkan från avfallshanteringen<br />
men att det finns en hel del kvar att jobba vidare med.<br />
I förslaget till avfallsplan har Naturvårdsverket valt att peka ut fem prioriterade områden:<br />
• Avfall i bygg- och anläggningssektorn<br />
• Hushållsavfall<br />
• Resurshushållning i livsmedelskedjan<br />
• Avfallsbehandling<br />
• Illegal export av avfall till andra länder<br />
Inom varje område har mål och förslag till åtgärder tagits fram. Man har lyft in de etappmål som finns under<br />
miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i den nationella avfallsplanen. Naturvårdsverket har även belyst vad olika<br />
aktörer kan göra för att bidra till att målen uppnås, däribland förslag på vad kommunerna kan göra.<br />
De mål och åtgärder som föreslås för Båstads kommun ligger i linje med de mål som föreslås i den nationella<br />
avfallsplanen.<br />
Den nationella avfallsplanen finns att läsa i sin helhet på Naturvårdsverkets webbsida.<br />
16
4.5 Regionala mål<br />
Länsstyrelsen i Skåne län ansvarar för att ta fram regionala miljömål för Skåne län utifrån de nationella miljö-kvalitetsmålen.<br />
De flesta målen för Skåne gick ut 2010 men därefter har man valt att förlänga ej uppnådda mål till 2012 i<br />
väntan på nya etappmål från regeringen. Nya mål håller på att tas och därav redovisas enbart idag gällande mål för<br />
Skåne län. <strong>Avfallsplan</strong>en kommer att kompletteras när nya mål för Skåne län antagits.<br />
4.5.1 Begränsad miljöpåverkan<br />
• Biogas. Biogasproduktionen i Skåne ska vara 3 terawattimmar år 2020.<br />
• Transporter. Utsläppen av växthusgaser från transporter i Skåne ska år 2015 vara 10 procent lägre än år<br />
2007.<br />
4.5.2 God bebyggd miljö<br />
• Senast år 2015 ska minst 60 procent av fosforföreningarna i avlopp återföras till produktiv mark, varav<br />
minst hälften bör återföras till åkermark.<br />
4.6 Lokala mål<br />
Det finns 2 lokala måldokument som berör avfallsområdet i Båstads kommun.<br />
4.6.1 ÖP08 – översiktsplan Båstads kommun<br />
Båstads översiktsplan behandlar avfallet i kommunen under avsnittet Teknisk försörjning. I översiktplanen skriver<br />
man att en effektiv hantering av avfall bygger på att det mesta avfallet sorteras vid källan både hos hushållen och<br />
ute hos verksamheterna.<br />
Översiktsplanen tar även upp lokaliseringen av återvinningstationer samt eventuellt en ny lokalisering av befintlig<br />
återvinningscentral som idag är belägen i Svenstad.<br />
4.6.2 Miljöprogram 2012-2020<br />
Båstads kommun arbetar med fem övergripande områden som är av stor vikt för Båstads kommun och på olika<br />
sätt täcker de nationella miljökvalitetsmålen. De fem övergripande områdena är vatten, natur & ekosystem, energi<br />
& klimat, transporter och bebyggd miljö.<br />
Avfallsområdet berörs av området transport och bebyggd miljö. Miljöprogramet har som mål under området<br />
transporter att Båstads kommuns samtliga transporter inklusive entreprenader ska vara fossilfria år 2020. Under<br />
området bebyggd miljö har man som mål att andelen återvinning i kommunen ska öka. Andelen matavfall som<br />
slängs minimeras och det matavfall som uppstår ska källsorteras och gå till biogasproduktion.<br />
17
5. Nulägesbeskrivning hushållsavfall<br />
5.1 Insamlingssystem<br />
Kommunen har enligt lag en skyldighet att se till att hushållsavfall och därmed jämförligt avfall från verksamheter<br />
inom kommunen samlas in och transporteras till en behandlingsanläggning. I Båstads kommun har detta ansvaret<br />
överlämnats till <strong>NSR</strong> AB från och med 1 januari 2012.<br />
För förpackningar och tidningar med producentansvar finns 15 återvinningsstationer utplacerade i Båstads<br />
kommun. Dessa drivs och sköts av Förpacknings- och tidningsinsamlingen AB (FTIAB) i samarbete med lokala<br />
entreprenörer. <strong>NSR</strong> AB erbjuder även fastighetsnära insamling av förpackningar och tidningar vid villor.<br />
Båstadhem och andra fastighetsägare erbjuder fastighetsnära insamling av förpackningar och tidningar i flerfamiljshus<br />
som en extra service. Avtal tecknas med valfri entreprenör med tillstånd att hämta producentansvarsmaterial.<br />
5.1.1 Villor<br />
Villaägare kan välja mellan flera olika abonnemang med sortering i fyrfackskärl eller tvåfackskärl i två olika kärlstorlekar.<br />
Det finns även abonnemang för odelat kärl för de som väljer att hemkompostera. Tömning av grovavfall<br />
och farligt avfall vid fastighet ingår i alla abonnemang. Grovavfall (inkluderar även stort elektronikavfall) hämtas<br />
6 gånger om året efter beställning (max 3 kolli/gång). Farligt avfall (inkluderar även småelektronik och ljuskällor)<br />
läggs i en röd box och töms efter beställning 6 gånger om året.<br />
Fyrfackskärl<br />
Varje hushåll har två kärl med 4 fack i varje kärl, två stora och två små fack. Kärlens storlek är antingen 370 liter<br />
eller 240 liter beroende på hushållens storlek och behov.<br />
Kärl 1: Har två större fack för restavfall och matavfall och två mindre fack för hårdplastförpackningar och metallförpackningar.<br />
Kärl 2: Har två större fack för tidningar och pappersförpackningar och två mindre fack för ofärgade och färgade<br />
glasförpackning.<br />
Mjukplastförpackningar samlas sedan 1 april 2012 in i en separat mjukplastsäckar som töms efter beställning 6<br />
gånger om året. Tidigare blandades mjukplastförpackningar och hårdplastförpackningar i samma fack.<br />
Tvåfackskärl<br />
Varje hushåll har ett kärl på antingen 370-liter eller 240-liter med två fack. I det ena facket läggs restavfall och i det<br />
andra matavfall. Förpackningar och tidningar transporteras till någon av de 15 återvinningsstationer som finns i<br />
kommunen av varje enskild abonnent.<br />
Trägårdsavfallskärl<br />
Villaägare med trädgårdsavfall kan teckna abonnemang för 370-liters trädgårdskärl. Trädgårdskärlet töms 9 eller<br />
18 gånger om året beroende på kundens önskemål.<br />
Slam<br />
Fastigheter med enskilt avlopp t.ex. trekammarbrunn eller sluten tank tömmer detta minst en gång om året via<br />
<strong>NSR</strong> AB:s entreprenör.<br />
18
5.1.2 Flerfamiljsfastigheter och verksamheter<br />
Hämtning av grovavfall och röda boxen från hushåll ingår i alla abonnemang tecknade för flerfamiljsfastigheter.<br />
Fastighetsägaren ansvarar för att det finna en uppsamlingsplats för grovavfall och röda boxar och att hämtning<br />
sker.<br />
Restavfall<br />
I flerfamiljsfastigheter och verksamheter där hushållsavfall uppstår ska hämtning av restavfall ske minst en gång<br />
varannan vecka. Fritidsboenden kan under perioden oktober till mars ha hämtning en gång var fjärde vecka.<br />
Insamling sker i:<br />
• Kärl 190-660 liter<br />
• Säck 160 liter<br />
• Container 3-10 kubik<br />
Matavfall<br />
Matavfall hämtas minst en gång varannan vecka. Fritidsboenden kan under perioden oktober till mars ha hämtning<br />
en gång var fjärde vecka. Kärlens storlek varier från 140 liter till 190 liter.<br />
Fettavfall från matlagning<br />
NSVA avgör om en verksamhet behöver fettavskiljare för uppsamling av fett. Tömning av fettavskiljare ska ske<br />
minst en gång om året av <strong>NSR</strong>:s entreprenör. Frityrfett från restaurang och storköksverksamhet ska samlas in i<br />
fettunnor. Hämtning ska ske minst en gång om året av <strong>NSR</strong>:s entreprenör. Insamlingssystemet för fettavfall i<br />
kommunen är idag inte tillfredställande och kommer att ses över.<br />
Förpackningar och tidningar<br />
Avtal om hämtning av producentansvarsmaterial tecknas med valfri privat entreprenör med tillstånd att köra detta<br />
material.<br />
5.2 Behandling<br />
5.2.1 Restavfall<br />
Källsorterat restavfall omlastas i Vejby, Ängelholms kommun, och transporteras därefter till <strong>NSR</strong> Åter-vinningsanläggning<br />
i Helsingborg. Avfallet skickas därefter till godkänd förbränningsanläggning för energiåter-vinning.<br />
5.2.2 Matavfall<br />
Källsorterat matavfall omlastas i Vejby och transporteras till <strong>NSR</strong>:s biogasanläggning i Helsingborg. Matavfall<br />
förbehandlas och rötas tillsammans med organiskt avfall från industrin. Vid rötningen bildas biogas som<br />
sedan uppgraderas till fordonsbränsle. Organiska rester som blir kvar efter rötningen används som biogödsel.<br />
Biogödseln pumpas bland annat ut via pipelines direkt till närliggande åkrar.<br />
5.2.3 Trädgårdsavfall<br />
Trädgårdsavfall behandlas genom krossning och flisning för framtagande av biobränsle och kompost. Trädgårdsavfall<br />
behandlas på <strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad och på <strong>NSR</strong>:s Återvinningsanläggning i Helsingborg.<br />
5.2.4 Fettavfall<br />
Fettavfall ska transporteras till <strong>NSR</strong>:s Återvinningsanläggning i Helsingborg för att sedan skickas vidare till Svensk<br />
Fettåtervinning. Fettet renas och behandlas för att sedan användas som bland annat råvara i kemikalieprodukter.<br />
19
5.2.5 Fettslam från fettavskiljare<br />
Fettslamet från restauranger och storkök pumpas in i <strong>NSR</strong>:s biogasanläggning i Helsingborg där det efter rötning<br />
blir biogas och biogödsel.<br />
5.2.6 Farligt avfall<br />
Farligt avfall från hushållen skickas till <strong>NSR</strong>:s Återvinningsanläggning i Helsingborg Där finns ett mellanlager<br />
för sortering, ompackning och märkning. Avfallet transporteras därefter vidare för slutbehandling till godkänd<br />
behandlingsanläggning.<br />
5.2.7 Riskavfall<br />
Riskavfall från hushållen som t.ex. sprutspetsar och kasserade kanyler samlas in i samarbete med apoteken. <strong>NSR</strong><br />
AB har avtal med samtliga apotek i Båstads kommun som genom avtalet tillhandahåller gratis behållare för smittförande,<br />
stickande och skärande avfall till privatpersoner. Apoteken har genom avtalet åtagit sig att ta emot fulla<br />
behållare och sen skicka det vidare till godkänd anläggning för förbränning av riskavfall.<br />
5.3 Avfallsmängder: hushållsavfall<br />
Kommunen har ett stort antal sommargäster och tillfälliga besökare under främst sommarhalvåret. Detta påverkar<br />
avfallsmängderna per person där man delar antalet kilon med antalet folkbokförda i kommunen. Detta gör det<br />
svårt att jämföra Båstads kommuns siffror med övriga kommuner i Skåne Nordväst och är också anledningen till<br />
siffrorna avviker i jämförelse med övriga kommuner i <strong>NSR</strong>-regionen.<br />
Fastighetsnära kommunalt ansvar (kilo per invånare och år)<br />
Folkmängd 14230<br />
Restavfall säck och kärl 307<br />
Matavfall 8<br />
Grovavfall 11<br />
Trädgårdsavfall 69<br />
Summa hämtat vid fastighet 395<br />
Tabell 1: Insamlade mängder hushållsavfall per invånare (ej producentansvarsmaterial) insamlat vid fastigheter i Båstads kommun<br />
2011. Restavfallsmängderna var mycket höga 2011 på grund av att stora mängder matavfall omklassades till restavfall<br />
på grund av dålig kvalitet.<br />
Producentansvarsmaterial, fastighetsnära + återvinningsstation + återvinningscentral<br />
(kilo per invånare och år)<br />
Totalt varav FNI+ÅVC<br />
Tidningar 64 33<br />
Pappersförpackningar 38 10<br />
Glasförpackningar 27 18<br />
Plastförpackningar 15 2<br />
Metallförpackningar 6 2<br />
Summa förpackningar och tidningar 150 65<br />
Tabell 2: Insamlade mängder förpackningar och tidningar per invånare.<br />
20
Återvinningscentral (kilo per invånare och år)<br />
Restavfall (grovt) 180<br />
Gips 6<br />
Trä 132<br />
Trädgårdsavfall 175<br />
Skrot<br />
Uppgifter saknas<br />
Schakt 32<br />
Farligt avfall (ÅVC+fastighetsnära) 24<br />
Elavfall+(ÅVC+fastighetsnära) 23<br />
Summa återvinningscentral 500<br />
Tabell 3: Insamlade mängder grovavall och återvinningsmaterial vid <strong>NSR</strong> återvinningscentral Båstad. Även insamlade mängder<br />
farligt avfall och elavfall som samlats in både på återvinningscentralen och vid kommuninvånarnas fastigheter.’<br />
Fastighetsnära kommunalt ansvar (ej turister)<br />
Kommentar<br />
Restavfall säck och kärl 199 Medelvärde av månaderna januari,<br />
februari, mars, april, maj, september,<br />
oktober, november, december<br />
Tabell 4: Restavfallsmängder 2011 i kg per invånare (turister ej medräknade)<br />
5.4 Plockanalyser<br />
Under flera år har <strong>NSR</strong> AB specialiserat sig på plockanalyser av hushållsavfall och har i samarbete med Avfall<br />
Sverige tagit fram en metod för detta. Plockanalyserna innebär att man sorterar blandat avfall och ser vilken typ<br />
av avfall som slängs. Från resultatet kan man sedan få en indikation på vad som behöver förbättras eller om en<br />
genomförd insats gett effekt.<br />
Restavfall (30,1 %)<br />
Biologiskt avfall (30 %)<br />
Förpackningar och tidningar (39 %)<br />
Farligt avfall (0,2 %)<br />
Elavfall (0,7 %)<br />
Figur 2: Resultat från plockanalys av restavfallet. Andelen producentansvarsmaterial (förpackningar, tidningar,<br />
elavfall) och biologiskt avfall (matavfall, trädgårdsavfall) i restavfallet från villor i Båstads kommun 2012.<br />
Icke matavfall (6 %)<br />
Oundvikligt (61 %)<br />
Onödigt (16 %)<br />
Annat matavfall (8 %)<br />
Matavfallspåsar (10 %)<br />
Figur 3: Resultat från plockanalys av matavfall. Andelen icke matavfall som slängs i matavfallet utgör 6 % av<br />
allt matavfall som slängs. Onödigt matavfall som slängs är tex. bröd eller kött för att det blivit för gammalt<br />
utgör ca 16 %. Det onödiga matavfallet hade kunnat undvikas genom en bättre hantering av maten. Oundvikligt<br />
matavfall är det som verkligen skulle läggas i matavfallet som tex. skal och utgör ca 61 % av matavfallet.<br />
21
6. Nulägesbeskrivning övrigt avfall<br />
6.1 Insamlingssystem<br />
För verksamhetsavfall är marknaden avreglerad, det innebär att verksamheterna får anlita vem de vill med tillstånd<br />
till att hämta deras avfall. De kan även själva transportera sitt avfall om de har tillstånd för detta. Verksamhetsutövare<br />
har själv ansvaret för att det egna avfallet transporteras bort och behandlas enligt EU:s avfallstrappa.<br />
De som tranporterar avfallet ska ha tillstånd för detta (vissa undantag vid små mängder).<br />
En verksamhet kan även ha avfall som räknas som hushållsavfall till exempel avfall från fikarum och från städning.<br />
Detta hushållsavfall ska hämtas av <strong>NSR</strong> AB:s entreprenör. För verksamhetsavfall har Båstads kommun ett<br />
planeringsansvar och tillsynsansvar (i de fall kommunen är tillsynsmyndighet). Sedan förra avfallsplanen har det<br />
kommunala ansvaret för farligt avfall försvunnit.<br />
6.2 Avfallsmängder: verksamhetsavfall<br />
Kommunen har idag ingen samlad bild av mängden verksamhetsavfall som produceras i kommunen. Andelen<br />
små och medelstora företag är många i Båstads kommun och troligvis kommer detta avfall in vid <strong>NSR</strong>:s återvinningscentraler<br />
i Båstads kommun och Ängelholms kommun.<br />
Inkomna mängder <strong>NSR</strong> Återvinningsanläggning Båstad (ton)<br />
Restavfall (grovt) 863<br />
Trä 386<br />
Trädgårdsavfall 1861<br />
Skrot 504<br />
Schakt 530<br />
Asbest 2,3<br />
Impregnerat trä 65<br />
Blybatterier 0,2<br />
Summa återvinningscentral 4211,5<br />
Tabell 5: Avfallsmängder <strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad (invägda över vågen). Kan finnas ett stort mörkeltal här då verksamhetsutövare<br />
ibland utger sig för att vara privatpersoner.<br />
22
7. Behandlingsanläggningar<br />
Två mindre anläggningar med tillstånd för mottagning av avfall finns i Båstads kommun. Hushållsavfall och<br />
majoriteten av producentansvarsmaterial som samlas in av kommunen omlastas och transporteras till <strong>NSR</strong>:s<br />
återvinnings-anläggning i Helsingborg för mellanlagring och/eller sortering innan behandling eller borttransport.<br />
7.1 <strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad<br />
Fastighet: Svenstad 17:3 m.fl.<br />
Verksamhetskod: 90:50<br />
Typ av avfall: Grovavfall, trädgårdsavfall, återvinningsmaterial,<br />
schaktmassor, producentansvarsmaterial, elektronik samt farligt<br />
avfall.<br />
Behandlingsmetod: Anläggningen består av en återvinningscentral<br />
för hushåll, en miljöbod för farligt avfall, ytor för mottagning av<br />
grövre träavfall, trädgårdsavfall, ytor för kompostering samt ytor<br />
för skrot-, asfalt och betongåtervinning samt omlastning/sortering<br />
av industriavfall. Återvinningscentralen är öppen måndag till<br />
Figur 4: <strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad<br />
fredag samt lördag förmiddag. Det mesta material som inkommit<br />
transporteras till <strong>NSR</strong> återvinningsanläggning Helsingborg eller direkt till annan mottagare för återvinning,<br />
mellanlagring eller slutomhändertagande.<br />
Tillåtna mängder: Anläggningen har ett tillstånd från 1988 enligt då gällande miljöskyddslagstiftningen. Sedan<br />
2008 finns ett gällande tillstånd för mellanlagring av farligt avfall. Mängden farligt avfall får vid ett givet tillfälle<br />
aldrig överstiga följande värden:<br />
1. 5 ton oljeavfall<br />
2. 30 ton blybatterier<br />
3. 100 ton elektriska och elektroniska prod ukter<br />
4. Mer än 30 ton impregnerat trä<br />
5. Mer än 1 ton annat farligt avfall<br />
Kapacitet (uppskattad):<br />
Industri- och grovavfall: ca 4000 ton/år (omlastning)<br />
Återvinningsmaterial: ca 1000 ton/år (mellanlagring)<br />
Park- och trädgårdsavfall: ca 5000 ton/år (kompostering)<br />
Trä: ca 3000 ton/år (flisning)<br />
Jord/schakt/betong: 2000 ton/år (återanvändning)<br />
Farligt avfall: ca 1000 ton/år (mellanlagring)<br />
7.2 Bilskroten Förslöv AB<br />
Fastighet: Vistorp 7:103<br />
Verksamhetskod: 90:120<br />
Typ av avfall: skrotbilar<br />
Behandlingsmetod: återvinning av avfall genom lagring, tömning, demontering eller annat yrkesmässigt<br />
omhändertagande av bilar som omfattas av bilskrotningsförordningen.<br />
Tillåtna mängder: Förvaring av max 100 bilar samtidigt.<br />
Kapacitet: Uppgifter saknas.<br />
23
8. Avfall som omfattas av<br />
producentansvar<br />
8.1 Förpackningar och returpapper<br />
I Båstad kommun finns 15 återvinningsstationer som drivs av Förpacknings- och tidningsinsamlingen AB.<br />
Det finns privata transportörer som kör fastighetsnära insamling på flerfamiljsfastigheter som har avtal med<br />
producenterna. <strong>NSR</strong> AB erbjuder fastighetnära insamling av förpackningar och tidningar för villor.<br />
Insamlingsställen:<br />
Båstad: ICA Supermarket<br />
Båstad: Prästliden<br />
Båstad: Lyavägen<br />
Förslöv: Vårdcentralen<br />
Glimminge: Strandparkeringen<br />
Grevie: Grusåsvägen<br />
Hemmeslöv: Affären Gemyten<br />
Hov: Busshållplatsen, väg 115<br />
Kattvik: Hamnen<br />
Ramsjö: ICA<br />
Segelstorp: Strandparkeringen<br />
Svenstad: Återvinningscentralen<br />
Torekov: Lyckans P-plats, Litorinavägen<br />
Västra Karup: Lindströms Livs<br />
Östra Karup: Viktor Evalds Väg<br />
8.1.1 Tidningspapper/returpapper och pappersförpackningar<br />
Tidningar/returpapper och pappersförpackningar som samlas in fastighetsnära omlastas i Vejby för vidare transport<br />
till <strong>NSR</strong>:s återvinningsanläggning i Helsingborg. På <strong>NSR</strong>:s anläggning sorteras och balas pappret i olika<br />
kvalitéer innan det skickas iväg till olika pappersbruk.<br />
8.1.2 Plastförpackningar<br />
Mjuk- och hårdplastförpackningar skickas till <strong>NSR</strong>:s plaståtervinningsanläggning i Ängelholm. Där sorteras plasten<br />
manuellt och delas in i olika kvaliteter innan det skickas vidare till olika behandlingsanläggningar.<br />
8.1.3 Metallförpackningar<br />
Metallförpackningar som samlas in fastighetsnära omlastas i Vejby för vidare transport till <strong>NSR</strong>:s återvinningsanläggning<br />
i Helsingborg.<br />
8.1.4 Glasförpackningar<br />
Glasförpackningar sorteras i färgade och ofärgade glasförpackningar. Glasförpackningar som samlas in fastighetsnära<br />
omlastas i Vejby för vidare transport till <strong>NSR</strong>:s återvinningsanläggning i Helsingborg. Därefter skickas<br />
förpackningarna till Svensk Glasåtervinning.<br />
24
8.1.5 Batterier<br />
Batterier omfattas av producentansvar genom förordningen om producentansvar för batterier (2008:834). <strong>NSR</strong> AB<br />
erbjuder fastighetsnära insamling av småbatterier för samtliga hushåll i Båstads kommun genom insamling i den<br />
röda boxen. Batterier samlas även in på några av återvinningsstationerna.<br />
8.1.6 Bilar och däck<br />
Bilar och däck omfattas av producentansvar. Det innebär att den som tillverkar eller importerar bilar och däck till<br />
Sverige ska se till att material från dessa produkter återanvänds, återvinns eller tas om hand på ett miljömässigt<br />
sätt.<br />
Ansvarig för omhändertagande av däck är Svensk Däckåtervinning AB som anlitat Ragnsells för insamling och<br />
återvinning. Däckverkstäder har en skyldighet att ta emot däck utan fälg utan kostnad.<br />
8.1.7 Elavfall<br />
Nästan allt elavfall omfattas av WEEE och producentansvar. Producent och importör är skyldig att tillhandahålla<br />
insamlingssystem för elavfall. Även elektronikbutiker räknas som producenter och ska ta emot kasserad elektronik<br />
från hushåll vid köp av ny vara. Insamlingen drivs i huvudsak av El-kretsen där de flesta producenter och importörer<br />
idag är anslutna. El-kretsen har avtal både med kommuner och privata tranportörer för insamling av hushållens<br />
och verksamheters elavfall. <strong>NSR</strong> AB erbjuder fastighetsnära insamling av småelektronik i den röda boxen. Producentansvaret<br />
omfattar i dagsläget inte så kallade fasta elinstallationer som normalt inte går att ta med sig vid flytt<br />
eller industrimaskiner.<br />
8.1.8 Läkemedel<br />
Sedan 2009 är det producentansvar på läkemedel vilket innebär att den som säljer läkemedel ska ta emot överblivna<br />
läkemedel från privatpersoner. Alla apotek med försäljning av läkemedel ses som producenter och har en<br />
skyldighet att ta emot läkemedel samt informera om möjligheten att lämna ifrån sig läkemedel. Producentansvaret<br />
omfattar inte läkemedel som klassas som farligt avfall enligt avfallsförordningen. Cytotoxiska läkemedel och cytostatika<br />
klassas som farligt avfall.<br />
25
9. Uppföljning<br />
Uppföljning av avfallplanen inklusive MKB ska ske i maj varje år. Uppföljningen ska skickas till samhällsbyggnadsutskottet<br />
och <strong>NSR</strong>:s styrelse. Sammankallande är <strong>NSR</strong>.<br />
För väsentliga förändringar i avfallsplanen ska beslut tas i kommunfullmäktige. Senast 2016 ska arbetet med att<br />
revidera avfallsplanen påbörjas.<br />
10. Referenser<br />
Båstads kommun/<strong>NSR</strong> AB, <strong>Avfallsplan</strong> 2003-2006<br />
Båstads kommun (2008), Översiktsplan<br />
Båstads kommuns (2011), Årsredovisning 2010<br />
Naturvårdsverket (2012),Från avfallshantering till resurshushållning- Sveriges avfallsplan 2012-2017<br />
Båstads kommun (2012), Miljöprogram 2012-2020<br />
Länsstyrelsen i Skåne län, lansstyrelsen.se/SKANE/SV/MILJO-OCH-KLIMAT/MILJOMAL/ (2012)<br />
Regeringskansliet (2012), http://www.sou.gov.se/avfall/<br />
Skåne Nordväst (2012), skanenordvast.se<br />
Statistiska Central Byrån<br />
Sveriges miljömål (2012), miljomalsportalen.se (2012)<br />
26
Bilaga 1: Nedlagda avfallsupplag<br />
En inventering av gamla avfallsupplag genomfördes 1985. Totalt identifierades 14 deponier enligt listan<br />
nedan. Två av dessa har åtgärdats och tagits bort från listan. Enligt Naturvårdsverkets allmänna råd (NFS<br />
2006:6) bör riskbedömning av nedlagda deponier göras enligt Naturvårdsverkets metodik för inventering<br />
av förorenade områden, MIFO. En riskbedömning av nedlagda deponier i Båstads kommun är gjord<br />
enligt äldre metodik.<br />
Riskklasser enligt den metodik som använts i Båstads kommun:<br />
Klass 1 – särskilda miljöskyddsåtgärder bedöms nödvändiga<br />
Klass 2 – prov och undersökningar bör göras för att kunna ta ställning till behov av åtgärder<br />
Klass 3 – objektet synes kunna föras till grupp 4 efter enkla åtgärder<br />
Klass 4 – särskilda miljöskyddsåtgärder synes ej behövliga<br />
Avfallsupplag Start Avslut Typ av avfall Kommentar Klass<br />
Mässinge/Slättaröd 1950-talet 1969/1970 Hushålls-, trådgårds-<br />
och industriavfall<br />
(gummi)<br />
Används idag som åkermark.<br />
Placerad i gammal<br />
grustäkt.<br />
4<br />
Stora Hult 1930-talet 1960-talet Hushålls- och<br />
trädgårdavfall<br />
Torekov, Öster Tunbyvägen 1970-talet 1970-talet Hushålls- och<br />
trädgårdavfall<br />
Torekov, Väster Tunbyvägen 1970-talet 1970-talet Hushålls- och<br />
industriavfall<br />
(gummi)<br />
Torekov reningsverk 1910-talet 1963 Hushållsavfall<br />
(latrin)<br />
Öresjön 1969 1971 Trädgård- och<br />
byggnadsavfall,<br />
tippmassor<br />
Varegården 1:6 1955 1968 Hushålls- och<br />
trädgårdsavfall.<br />
Enligt uppgifter<br />
inget farligt avfall.<br />
Svenstorp 4:8 1970 1972 Trädgård- och<br />
byggnadsavfall.<br />
Endast mindre<br />
mängder hushållsavfall.<br />
Använts<br />
för tippnings av<br />
schaktmassor<br />
fram till 1980.<br />
Deponi avslutad och täckt. 4<br />
Bebyggd med hus.<br />
Deponi avslutad och täckt. 4<br />
Bebyggelse bredvid och i<br />
området. Grävdes ur 2010<br />
Utgrävd 4<br />
Idag ligger reningsverk på 4<br />
och intill deponi. Bränning<br />
kan ha förekommit<br />
de första 30-40 åren<br />
Ingenfyllning av bäckravin 4<br />
Används som betesmark.<br />
Bäck utmed deponi.<br />
Avlutad och täckt.<br />
Används till betesmark.<br />
4<br />
4<br />
28
Avfallsupplag Start Avslut Typ av avfall Kommentar Klass<br />
Grevie 4:31 1950-talet 1975 Hushålls-, trädgårds-,<br />
industriavfall<br />
(metallhaltigt<br />
hydroxislam<br />
i tunnor från<br />
ytbehandlingsindustrin),<br />
skrot,<br />
gummiavfall<br />
800 m från kommunal<br />
vattentäkt. Tippen<br />
avslutad täckt och<br />
bevuxen med gräs.<br />
Terrängen sluttar ner mot<br />
vattentäkten, genomsläppliga<br />
jordarter.<br />
2<br />
Grevie 4:31 1969 1975 Trädgårds-, och<br />
industriavfall<br />
(metallhaltigt<br />
hydroxislam på fat<br />
och löst), skrot,<br />
gummiavfall,<br />
schaktmassor<br />
Hålarp 40:1 1940-talet 1940-talet Hushållsavfall,<br />
industriavfall,<br />
latrin<br />
Förslöv 4:31 1945 1945 Hushållsavfall<br />
samt industriavfall<br />
(gummi avfall)<br />
800 m från kommunal<br />
vattentäkt. Tippen avslutad<br />
täckt och bevuxen<br />
med gräs. Terrängen sluttar<br />
ner mot vattentäkten,<br />
genomsläppliga jordarter.<br />
Industrimark (Lindab),<br />
genomsläppliga jordarter.<br />
Bebyggelse på fastigheten<br />
idag<br />
2<br />
4<br />
4<br />
29
Bilaga 2: Miljökonsekvensbeskrivning<br />
(MKB)<br />
Samråd<br />
Framtagandet av avfallsplanen har skett i en arbetsgrupp med representanter från <strong>NSR</strong>, kommunens miljöavdelning<br />
och avdelningen för teknik & service. Samråd har skett genom inbjudan till dialog genom lämnande av<br />
synpunkter via e-post och via tre möten med politiker, allmänhet och andra intressenter samt kommunens tjänstemän.<br />
Till allmänhetens möte gick inbjudan ut via Nordvästra Skånes Tidningar, Lokaltidningen, Båstads kommuns<br />
hemsida, <strong>NSR</strong>:s hemsida, e-post, brev och affischer på biblioteket i Båstad.<br />
Förslaget kommer att skicka på remiss till olika intressenter.<br />
Miljöbedömning<br />
Enligt miljöbalken 6 kap. ska en miljöbedömning genomföras vid upprättande av planer som krävs enligt lag och<br />
som kan medföra betydande miljöpåverkan. Miljöbedömningen görs genom en så kallad miljökonsekvensbeskrivning<br />
(MKB).<br />
Avgränsning<br />
Den miljökonsekvens som tas upp i MKB är inte avfallshanteringens totala miljökonsekvenser utan enbart miljökonsekvensen<br />
av de mål och aktiviteter som föreslås i avfallsplanen. Miljökonsekvensbeskrivningen berör Båstads<br />
kommun och avser tiden fram till år 2016.<br />
Nollalternativ<br />
Som nollalternativ har dagens system valts utan några förändringar. Dagens system finns beskrivet i avfallsplanen.<br />
Bedömning av avfallsplanens miljöpåverkan<br />
Förebyggande av avfall<br />
Avfallsmängderna ska minska i Båstads kommun<br />
Allt avfall innebär en negativ miljöpåverkan oavsett hur det omhändertas. Att förebygga uppkomsten av<br />
avfall är det bästa sättet att minimera den negativa miljöpåverkan. I grunden handlar det om att ändra<br />
beteende och att förändra synen på varor och dess värde. Genom att genomföra de åtgärder som föreslås<br />
i avfallsplanen kommer kommunens invånare förhoppningsvis få en större medvetenhet om konsumtionens<br />
negativa påverkan på miljön. Genom att förebygga avfall och förlänga livslängden på produkter kan<br />
vi hushålla med naturresurser, minska energianvändningen och minska utsläppen från industrier och inte<br />
minst även behovet av transporter.<br />
Materialåtervinning<br />
Restavfallet ska minska genom att öka källsorteringen i Båstads kommun<br />
Genom att minska felsorteringen ökar vi andelen material som återvinns och vi sparar energi och naturresurser.<br />
Matavfallet som utsorteras skickas till <strong>NSR</strong>:s biogasanläggning för att bli fordonsbränsle som<br />
ersätter fossilt bränsle som tex. bensin och diesel. Metall som sorteras ut blir till nya metallprodukter vilket<br />
innebär mindre behov av naturresurser och mindre ingreppen i naturen. Detta sparar både energi och<br />
minskar på ingrepp i naturen. De åtgärder som föreslås i avfallsplanen handlar bland annat om att man ska<br />
öka kunskapen om varför man ska sortera för att på så sätt öka motivationen till att utöka utsorteringen.<br />
Genom att återvinna material som kanske kommer från andra sidan jordklotet minskar även transporter.<br />
30
Avgifta kretsloppen<br />
Minska andelen farligt avfall som hamnar i restavfallet och matavfallet<br />
Insamlingsnivån är hög när det gäller farligt avfall i Båstads kommun liksom servicenivån där alla har<br />
möjlighet att få farligt avfall hämtat vid sin bostad. Trots detta hittar man farligt avfall i restavfallet och<br />
även i matavfallet. Genom att öka informationen om farligt avfall hoppas vi kunna minska mängden i<br />
restavfallet och höja kunskapsnivån om vad farligt avfall är för något och hur det ska hanteras. Genom att<br />
minska mängden farligt avfall som slängs felaktigt minskar man risken för att miljöfarliga och hälsofarliga<br />
ämnen kommer ut i naturen.<br />
Miljövänliga transporter<br />
Minska användandet av fossilt bränsle och minska energiförbrukningen för transporter. Att hantera avfall<br />
handlar mycket om transporter. Genom att ställa krav på fordonens miljöklassning och fordonsbränsle vid<br />
upphandling kan man minska andelen fossilt bränsle som används och ersätta med t.ex. biogas. Biogasen<br />
ger inget extra tillskott av koldioxid samtidigt som det ger upphov till mindre tungmetaller, svavelväte,<br />
kväve, stoft och sot än dagens vanliga drivmedel som bensin och diesel. Genom att effektivisera<br />
transporter minskar man energiförbrukning och behovet av drivmedel och på så sätt minskar man på<br />
utsläppen av klimatgaser och andra farliga ämnen som finns i avgaserna.<br />
Målen och åtgärderna för god service och god arbetsmiljö är viktiga faktorer för att lyckas med de övriga målen<br />
som är direkt kopplade till de nationella miljökvalitetsmålen. För att lyckas med de förslagen på åtgärder måste<br />
man ha nöjda invånare och en god arbetsmiljö för de som hämtar avfallet. Att jobba med miljöfrågor handlar om<br />
att jobba tillsammans och att engagera många för att få en positiv effekt.<br />
<strong>Avfallsplan</strong>ens övergripande målområden<br />
Nationella miljömål<br />
Minska avfallsmängderna<br />
Minska avfallsmängderna<br />
Avgifta kretsloppen<br />
Miljövänliga<br />
transporter<br />
Begränsad klimatpåverkan x x x x<br />
Frisk luft x x x<br />
Bara naturlig försurning x x x<br />
Giftfri miljö x x x<br />
Skyddande ozonskikt x x<br />
Ingen övergödning<br />
x<br />
God bebyggd miljö x x x x<br />
Tabell 6: Kopplingen mellan <strong>Avfallsplan</strong>es mål och de nationella miljömål som direkt berör avfallsområdet.<br />
Nollalternativet<br />
Om man inte gör något mer än vad som görs idag kommer troligtvis avfallsmängderna öka. Med ökade avfallsmängder<br />
ökar behovet av transporter för allt avfall som måste transporteras bort. Enligt Naturvårdsverket finns<br />
det scenarioberäkningar som visar på att avfallet kommer att fördubblas till 2030 om inget görs nu. Kopplingen<br />
mellan ökad tillväxt, konsumtion och ökade avfallsmängder är tydlig. Båstads kommun är en kommun som vill<br />
växa och det blir en utmaning att få kommunen att göra det samtidigt som avfallsmängderna ska minska om inga<br />
åtgärder görs.<br />
Utvecklingen i kommunen när det gäller utsortering till materialåtervinning och avfallsmängder har tyvärr varit<br />
negativ. Ett samband kan ses mellan att man dragit ner på informationsinsatserna när det gäller avfall och kvaliteten<br />
på utsorterat matavfall och andelen förpackningar som inte källsorteras. Kommunen har även en stor andel<br />
31
tillfälligt boende under delar av året vilket gör behovet av information viktig. Vid diskussioner med boende och<br />
andra berörda har det framkommit att kontinuerlig information och riktad information till olika målgrupper är<br />
viktigt.<br />
Andelen farligt avfall som sorteras ut är bra i Båstads kommun men det kan bli ännu bättre. Även här måste man<br />
göra åtgärder för att det inte ska bli sämre. Utan åtgårder i form av information är risken stor att farligt avfall<br />
slängs på fel ställen och riskerar att omhändertas på fel sätt.<br />
32
Bilaga 3: Uppgifter till länsstyrelsen<br />
1. Administrativa uppgifter<br />
Kommun: Båstads kommun<br />
År: 2013-2016<br />
Datum när planen antogs: xxxxx<br />
Ansvarig: <strong>NSR</strong> AB<br />
2. Kommunens befolkning och struktur<br />
Befolkning totalt: 14 230<br />
Datum: 31 december 2011<br />
Antal hushåll i småhus (permanentboende): ca 5 500<br />
Antal fritidshus: ca 3 300<br />
Antal hushåll i flerbostadshus: 1 526<br />
3. Avfall som kommunen ansvarar för ( 2011)<br />
Total insamlad mängd avfall: 8 424 ton<br />
Total insamlad mängd matavfall till biologisk behandling: 114 ton<br />
Total insamlad mängd farligt avfall (inklusive elavfall): 669 ton<br />
4. Avfall som omfattas av producentansvar (2011)<br />
Total insamlad mängd förpackningar och tidningar: 2 135 ton<br />
Elavfall: 327 ton<br />
För övriga insamlade mängder producentansvarsmaterial saknas uppgifter.<br />
5. Anläggningar för återvinning och bortskaffande av avfall<br />
<strong>NSR</strong> Återvinningscentral Båstad<br />
Fastighet: Svenstad 17:3 m.fl.<br />
Verksamhetskod: 90:50<br />
Typ av avfall: Grovavfall, trädgårdsavfall, återvinningsmaterial, schaktmassor, producentansvarsmaterial,<br />
elektronik samt farligt avfall.<br />
Behandlingsmetod: Anläggningen består av en återvinningscentral för hushåll, en miljöbod för farligt<br />
avfall, ytor för mottagning av grövre träavfall, trädgårdsavfall, ytor för kompostering samt ytor för skrot-,<br />
asfalt och betongåtervinning samt omlastning/sortering av industriavfall. Återvinningscentralen är<br />
öppen måndag till fredag samt lördag förmiddag. Det mesta material som inkommit transporteras till<br />
<strong>NSR</strong> återvinningsanläggning Helsingborg eller direkt till annan mottagare för återvinning, mellanlagring<br />
eller slutomhändertagande.<br />
Tillåtna mängder: Anläggningen har ett tillstånd från 1988 enligt då gällande miljö-skyddslagstiftningen.<br />
Sedan 2008 finns ett gällande tillstånd för mellanlagring av farligt avfall. Mängden farligt avfall får vid ett<br />
givet tillfälle aldrig överstiga följande värden:<br />
1. 5 ton oljeavfall<br />
2. 30 ton blybatterier<br />
3. 100 ton elektriska och elektroniska produkter<br />
4. Mer än 30 ton impregnerat trä<br />
5. Mer än 1 ton annat farligt avfall<br />
33
Kapacitet (uppskattad): Industri- och grovavfall: ca 4000 ton/år (omlastning)<br />
Återvinningsmaterial: ca 1000 ton/år (mellanlagring)<br />
Park- och trädgårdsavfall: ca 5000 ton/år (kompostering)Trä: ca 3000 ton/år (flisning)<br />
Jord/schakt/betong: 2000 ton/år (återanvändning)<br />
Farligt avfall: ca 1000 ton/år (mellanlagring)Tillåtna mängder:Kapacitet:<br />
Bilskroten Förslöv AB<br />
Fastighet: Vistorp 7:103<br />
Verksamhetskod: 90:120<br />
Typ av avfall: skrotbilar<br />
Behandlingsmetod: återvinning av avfall genom sådan lagring, tömning, demontering eller annat yrkesmässigt<br />
omhändertagande av bilar som omfattas av bilskrotningsförordningen.<br />
Tillåtna mängder: Förvaring av max 100 bilar samtidigt<br />
Kapacitet: Uppgifter saknas<br />
6. Lokala mål som utgår från nationella miljökvalitetsmål och regionala mål<br />
Lokala mål för avfall som kommunen ansvarar för:<br />
Minska avfallsmängderna<br />
Båstads kommun ska verka för att hushållens totala avfallsmängd ska minska med 70 kg från år 2011 till<br />
2016. Den totala avfallsmängden 2011 var 801 kg per invånare.<br />
Materialåtervinning<br />
Mål 1: Målet till 2016 är att minska restavfallet till 200 kg per invånare (turister medräknade).<br />
Mål 2: Minska felsorteringarna med 25 procentenheter från år 2012 till 2016 genom att mängden felsorterat<br />
producentansvarsmaterial och matavfall minskar. Vid 2012 års plockanalyser utgjorde dessa fraktioner<br />
68 procent av allt restavfall.<br />
Avgifta kretsloppen<br />
Vid årliga plockanalyser av restavfallet får det inte förekomma mer än 0,5 procent elavfall och inget övrigt<br />
farligt avfall. I matavfall får det inte förekomma något elektronikavfall eller övrigt farligt avfall. Vid 2011<br />
års plockanalys fanns det 1 % elavfall och 0 % övrigt farligt avfall i restavfallet. Både elektronikavfall och<br />
övrigt farligt avfall återfanns i matavfallet.<br />
Miljövänligare transporter<br />
Mål 1: 50 % av energiåtgången för den kommunala renhållningen i Båstads kommun ska 2016 komma<br />
från förnyelsebara bränslen.<br />
Mål 2: Bränsleenergiförbrukningen ska minska från 74 kWh/invånare till 50 kWh/invånare till 2016.<br />
Lokala mål för avfall som kommunen inte ansvarar för:<br />
Minska avfallsmängderna<br />
Båstads kommun ska verka och skapa förutsättningar för att så lite avfall som möjligt ska uppstå från<br />
verksamheter.<br />
34
Materialåtervinning<br />
Båstads kommun verkar för att så mycket som möjligt av verksamheternas avfall återvinns. Fokusområde<br />
är matavfall och bygg- och rivningsavfall.<br />
Avgifta kretsloppen<br />
Båstads kommun ska verka för att farligt avfall från verksamheter ska sorteras ut och omhändertas på ett<br />
korrekt sätt.<br />
35
<strong>NSR</strong> ® AB Hjortshögsvägen 1 251 89 Helsingborg<br />
tel 042-400 13 40 kundservice@nsr.se www.nsr.se