Ord - Sanoma Utbildning
Ord - Sanoma Utbildning
Ord - Sanoma Utbildning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Svenska<br />
Andersson • Falk • af Petersens<br />
GRUNDBOK år 4<br />
4<br />
BONNIERS
BONNIER UTBILDNING<br />
Postadress: Box 3159, 103 63 Stockholm<br />
Besöksadress: Sveavägen 56, Stockholm<br />
Hemsida: www.bonnierutbildning.se<br />
E-post: info@bonnierutbildning.se<br />
<strong>Ord</strong>er/Läromedelsinformation<br />
Telefon 08-696 86 00<br />
Telefax 08-696 86 10<br />
Illustrationer<br />
Gunilla Kvarnström s. 18, 30–31, 34, 41, 43, 51, 88–90<br />
Karin Södergren s. 56–59, 64, 95–96, 99, 116, 136–140, 142–144<br />
Maurice Sendak s. 76–85<br />
Ilon Wikland s. 125<br />
Birgitta Falk s. 98<br />
Magnus Lönn s. 24–25, 66–67, 102–103, 126–127<br />
Grafisk form: Helen Miller Crafoord/Cosmos Art AB<br />
Redaktör: Karin Lönnqvist<br />
Bildredaktör: Iréne Berggren<br />
ZOOM SVENSKA, GRUNDBOK ÅR 4<br />
ISBN 978-91-622-5897-9<br />
© 2004 Jill Andersson, Birgitta Falk, Bodil af Petersens<br />
och Bonnier <strong>Utbildning</strong> AB, Stockholm<br />
Första upplagan<br />
Tredje tryckningen<br />
Kopieringsförbud! Detta verk är skyddat av upphovsrättslagen!<br />
Kopiering, utöver lärares rätt att kopiera för undervisningsbruk enligt<br />
BONUS-Presskopias avtal, är förbjuden. BONUS-avtal tecknas mellan<br />
upphovsrättsorganisationer och huvudman för utbildningsanordnare<br />
t.ex. kommuner/universitet. För information om avtalet hänvisas till<br />
utbildningsanordnarens huvudman eller BONUS – Presskopia. Den<br />
som bryter mot lagen om upphovsrätt kan åtalas av allmän åklagare<br />
och dömas till böter eller fängelse i upp till två år samt bli skyldig att<br />
erlägga ersättning till upphovsman/rättsinnehavare.<br />
Printed in Italy by Rotolito Lombarda SpA, 2007
VÄLKOMMEN<br />
in i Zoom Svenska<br />
• Hur många gånger kan man klappa en pansartax<br />
• Hur skriver man en spännande spökhistoria<br />
• Vem hittar på alla ord<br />
• Kan alla skriva fantasyberättelser<br />
• Är pudlar riktigt kloka<br />
• Vilken är din favoritbilderbok<br />
• Kan man tala med ögonen<br />
• Får en dikt se ut hur som helst<br />
• Är allt som står i tidningarna sant<br />
• Var kan man hitta en kloaktorped<br />
• Går det att spela pingis med alfabetet<br />
• Varför är det viktigt att kunna skriva<br />
Vårt språk är spännande och det finns<br />
alltid nya saker att upptäcka och lära sig.<br />
I den här boken finns spökhistorier, dikter,<br />
fabler, notiser, roliga historier, fantasy med mera.<br />
Läs, tänk, samtala, lyssna, fantisera, diskutera, skriv<br />
och berätta tillsammans med dina klasskamrater<br />
och din lärare.<br />
Vi hoppas att du kommer att få många trevliga<br />
stunder med boken som vi har skrivit till dig.<br />
Jill Andersson Birgitta Falk<br />
Bodil af Petersens<br />
3
INNEHÅLL<br />
Kamrat, bästis, vän, polare s. 6<br />
Insändare, dagbokstexter<br />
Fatta pennan! s. 14 sid. 00<br />
Skrividéer, skrivprocessen, miljöbeskrivningar<br />
Hajar du klyket s. 26<br />
<strong>Ord</strong>bildning, särskrivning, stavelser, ordspråk<br />
och talesätt<br />
Vad är vitsen s. 38<br />
Roliga historier, dialoger<br />
Tala är guld s. 44<br />
Tala och lyssna – berätta, framföra<br />
Kroppsspråk<br />
l fablernas värld s. 56<br />
Fabler, legendsagor<br />
Verkliga och fantastiska djur s. 68<br />
Fakta, annonser, nyckelord, sök- och djupläsning<br />
4
Vild, vildare, vildast s. 76<br />
Bilderböcker, bildanalys<br />
Spöken, finns de s. 86<br />
Spökhistorier<br />
<strong>Ord</strong>ning bland orden på jorden s. 92<br />
Alfabetisk ordning, ordlistor, uppslagsböcker, vokaler<br />
och konsonanter<br />
Vad har hänt s. 104<br />
Tidningsnotiser, rubriker, kritisk granskning<br />
Poesi s. 110<br />
Dikter, rim och ramsor<br />
En resa till landet Annorlunda s. 118<br />
Fantasy, Astrid Lindgren<br />
Hur går du klädd s. 128<br />
Mode, reklam, intervjuer<br />
l gudarnas och jättarnas värld s. 136<br />
Gudasagor, läsförståelse, disposition, beskrivningar<br />
5
HAJAR DU<br />
KLYKET<br />
<strong>Ord</strong>, mera ord och ännu mera ord.<br />
Nya ord och gamla ord.<br />
SANT ELLER FALSKT<br />
”Se till och ta hand om den<br />
där bälgskvättingen.”<br />
Bälgskvätting är detsamma som<br />
ett olydigt barn. Tror du på det<br />
<br />
<br />
”Den gubben är så<br />
härpesnärpig så han gråter<br />
när han varit på dass.”<br />
Härpesnärpig är detsamma<br />
som snål. Kan det vara sant<br />
”Det är stopp i rören. Vi får<br />
ringa efter en kloaktorped.”<br />
Kloaktorped är ett annat<br />
ord för rörmokare. Eller<br />
<br />
26
Vem har<br />
hittat på alla ord<br />
Behövs nya ord<br />
Finns det ord vi<br />
borde glömma<br />
bort<br />
”Gubben druntade så taket<br />
höll på att lyfta.”<br />
Drunta betyder fjärta.<br />
Sant eller falskt<br />
”Berätta! Jag är<br />
så strutmogen<br />
så jag spricker.”<br />
Strutmogen är ett annat ord<br />
för nyfiken. Sant eller falskt<br />
<br />
Din lärare har facit i sin pärm.<br />
<strong>Ord</strong><br />
ORD <strong>Ord</strong><br />
<strong>Ord</strong><br />
<strong>Ord</strong><br />
<strong>Ord</strong><br />
<strong>Ord</strong><br />
• Välj fyra ord ur en ordlista.<br />
Det ska vara ord som du nästan<br />
säkert vet att dina kompisar inte<br />
känner till. Men se till att du<br />
själv förstår vad orden betyder.<br />
• Skriv en mening om varje ord.<br />
Använd ordet rätt eller hitta på<br />
en egen betydelse. Försök vara<br />
lite klurig.<br />
• Läs upp meningarna för<br />
varandra i klassen. Gissa om<br />
de är sanna eller falska.<br />
27
Uppfinn ord!<br />
• Astrid Lindgren var bra på att uppfinna nya ord.<br />
Här är några. Vet du vad de betyder<br />
I vilka böcker kan du hitta orden<br />
spunk<br />
tirritera<br />
skragga<br />
fy bubblan<br />
sakletare<br />
mystikusar<br />
pilutta dig<br />
rumpnisse<br />
Leo, som är 4 år, utbrast en dag vid<br />
middagsbordet att han absolut inte<br />
tänkte äta upp köttskalet.<br />
Han hade uppfunnit ett eget ord.<br />
För vad då, tror du<br />
När du är väldigt hungrig<br />
skulle du kunna säga att<br />
du är alldeles sönderkurrad.<br />
Om du har väldigt bråttom kan du<br />
kanske säga att du är bråskfotad.<br />
28
• Uppfinn ett enda ord för …<br />
vara trött på tjat<br />
fundera djupt<br />
längta efter ett lov<br />
vara väldigt kissnödig<br />
ha tänkt färdigt<br />
ha en bra idé<br />
• Sammanställ klassens förslag. Finns det några<br />
ord som borde skrivas in i ordlistan<br />
• Om det inte redan funnits ord för de här föremålen<br />
och djuren – vad hade du då kallat dem Samla<br />
klassens förslag på tavlan. Vilka förslag gillar du bäst<br />
29
Särskrivning<br />
– vad är det<br />
Min bror är tillsammans<br />
med en röd hårig tjej.<br />
Min bror är tillsammans<br />
med en rödhårig tjej.<br />
Är det någon skillnad<br />
på meningarna<br />
En halvgrillad kyckling<br />
med kulpotatis<br />
En halv grillad kyckling<br />
med kul potatis<br />
Vilken av rätterna<br />
skulle du helst vilja ha<br />
Kalv lever i sås<br />
Stekt röd tunga<br />
Glass med drottning sylt<br />
Sufflé med katrin plommon<br />
Vad sägs om den menyn<br />
Nu får det vara nog!<br />
Hur ska det egentligen vara<br />
30
Fårost är ost gjord på fårmjölk.<br />
Fårost är ett sammansatt ord,<br />
som uttalas ihop och skrivs ihop.<br />
Om du däremot säger att någon<br />
får ost till frukost så gör du ett<br />
uppehåll mellan orden.<br />
Får betyder en sak, ost något annat.<br />
Då ska orden skrivas isär.<br />
• Vad är det för skillnad på …<br />
stor lek och storlek<br />
extra knäck och extraknäck<br />
var dag och vardag<br />
hugg orm och huggorm<br />
paj form och pajform<br />
gift mördare och giftmördare<br />
sjuk sköterska och sjuksköterska<br />
31
Släkten är värst<br />
Vilka räknas till din familj Vilka tillhör släkten<br />
Måste man bo tillsammans för att vara en familj<br />
• Hur är man släkt med sin …<br />
svåger svägerska svärfar svärmor<br />
kusin syssling moster faster<br />
Och hur är det med ”nya” mammor och pappor<br />
Vad ska man kalla mammas nya man Eller pappas sambo<br />
plastpappa<br />
styvmorsa<br />
låtsasmamma<br />
extrafarsa<br />
papperspappa<br />
• Hur kul kan det vara att gå omkring och vara<br />
på låtsas, styv, gjord av plast eller bara extra<br />
Fundera så det knakar och kom på något bättre.<br />
Kanske kan ni ha en tävling i klassen.<br />
32
Stavelser<br />
• <strong>Ord</strong> består av en eller flera stavelser. Om du placerar<br />
de här stavelserna i rätt ordning så får du ord. Vilka<br />
JORD KRÄM GUBBS<br />
TA GRY KÖTT<br />
SE PÅ TE<br />
KEN VA NY<br />
MA SKIN SY<br />
GER HAM BRÖD BUR<br />
DRÖM MAR NA MAR<br />
KA SKO MA RE<br />
MAG TER SKÅPS NE KYL<br />
SOM KLÄN MAR NING NA AR<br />
Kommer du ihåg vilka bokstäver som är vokaler<br />
Just det! A O U Å E I Y Ä Ö<br />
• Titta noga på stavelserna i rosa rutan.<br />
Hur många vokaler finns det i varje stavelse<br />
• Dela upp följande ord i stavelser. Skriv i din skrivbok.<br />
rädisa månaderna blomkruka<br />
snöre skrivbordslampa sjörövare<br />
pyramider skogspromenad cykelsadel<br />
skolväska telefonkatalog internet<br />
33
Vad menas egentligen<br />
Jag är fattig som en kyrkråtta.<br />
Hon satte näsan i vädret.<br />
Du har en räv bakom örat.<br />
Hon är styv i korken.<br />
Han är klok som en pudel.<br />
De är bakom flötet.<br />
Vi tog oss vatten över huvudet.<br />
För att beskriva hur vi människor är eller vad vi gör,<br />
använder vi ibland liknelser och talesätt. De är inte alltid<br />
så lätta att förstå, men ofta ganska roliga och påhittiga.<br />
• Vad betyder uttrycken<br />
• När passar det att använda dem<br />
• Kan du några andra<br />
• Hur tycker du att de här liknelserna ska sluta<br />
Skriv i din skrivbok.<br />
Du är klok som …<br />
Han var rädd som …<br />
Jag är modig som …<br />
Hennes skratt var som …<br />
Han kände sig som …<br />
De är lika tråkiga som …<br />
• Hur tycker du att de här liknelserna ska börja<br />
… som en ihålig trädstam.<br />
… som en bortsprungen katt.<br />
… som ett piskande regn.<br />
… som kokande vatten.<br />
… som dammet under sängen.<br />
… som en fångad ål.<br />
De är<br />
bakom<br />
flötet.<br />
34
• Vad händer om du parar ihop de olika ”börjorna”<br />
och avslutningarna med varandra<br />
Exempel:<br />
Han kände sig som … dammet under sängen.<br />
Hur känner man sig då<br />
• Arbeta tillsammans med en kamrat. Skriv egna ”börjor”<br />
och avslutningar. Pröva vilka olika liknelser ni kan få<br />
om ni slumpmässigt parar ihop varandras ”börjor”<br />
och avslutningar. Redovisa de bästa för klassen.<br />
KLOKA ORD<br />
Av skadan blir man vis.<br />
Alla är vi barn i början.<br />
Bättre sent än aldrig.<br />
Tomma tunnor skramlar mest.<br />
Bättre en fågel i handen<br />
än tio i skogen.<br />
Delad glädje är dubbel glädje.<br />
Som man ropar får man svar.<br />
Gå inte över ån efter vatten.<br />
<strong>Ord</strong>språk består ofta av kloka ord som ska ge oss<br />
tröst eller lära oss något.<br />
• Vad lär vi oss av de här ordspråken När passar<br />
det att använda dem<br />
• Kan du några andra ordspråk Vad lär man sig<br />
av dem<br />
35
Vad är det här då<br />
• Vet du vad de här orden betyder Det är inte så lätt som<br />
du tror. Du får lov att vara lite klurig och ha lite humor.<br />
Vilket av orden är en häst, tror du<br />
snorbroms brottarmatta köttsemla<br />
jordgubbsland äggkokare pansartax<br />
havremoppe fallskärmstennis skinkservett<br />
Sådana här ord kallas ibland för slangord. De är ofta både uppfinningsrika<br />
och humoristiska. Slangord började användas för<br />
mer än hundra år sedan, då många flyttade från landet in till de<br />
stora städerna. Folk förde med sig ord från olika håll i landet.<br />
<strong>Ord</strong> blandades och nya ord bildades. Och så är det än idag.<br />
• Kan du några slangord<br />
36
<strong>Ord</strong>listor<br />
<strong>Ord</strong>listor är bra att ha. I dem finns en väldig massa<br />
ord. Ändå finns det många ord som vi använder<br />
men som inte finns med i ordlistorna. De skulle bli<br />
alldeles för tjocka då. Men nya ord kommer till och gamla<br />
försvinner, för språk förändras hela tiden. Om man tittar i<br />
en bok som är hundra år gammal, så kan man tydligt se<br />
att språket skiljer sig ifrån det vi använder idag.<br />
Det finns också speciella slangordlistor. I dem kan man<br />
hitta en del av slangorden och slanguttrycken, men inte<br />
alla för det kommer hela tiden nya.<br />
• Vilka ordlistor har ni i skolan<br />
• Vilka har ni hemma<br />
• När behöver man ordlistor
SPÖKEN,<br />
FlNNS DE<br />
Hur skriver och berättar<br />
man en spökhistoria<br />
86<br />
Rösten i sovrummet<br />
Det var en mamma och<br />
en pappa, som vaknade<br />
en natt. De hörde steg i<br />
trappan. Ett steg, två steg,<br />
tre steg, fyra, fem, sex, sju,<br />
åtta och nio steg. Så knakade<br />
det i golvet utanför dörren, handtaget<br />
på sovrumsdörren trycktes<br />
långsamt ner och någon kom in<br />
i rummet. Det var alldeles mörkt<br />
och de vågade inte tända, men<br />
de kunde skymta något vitt<br />
borta vid dörren. Det vita kom<br />
närmare och närmare deras<br />
sängar, de hörde hur någon<br />
andades ansträngt och flåsande<br />
och så sa en röst:<br />
– Mamma, var är pottan<br />
av Ulf Palmenfelt<br />
En del människor<br />
är övertygade om<br />
att spöken finns.<br />
Andra tror inte<br />
på spöken.<br />
Vad tror du
Spökhistorier<br />
• Vilka platser utspelar sig spökhistorier<br />
på<br />
• När utspelar de sig<br />
• Brukar huvudpersonen vara ensam<br />
eller tillsammans med någon<br />
• Vilka figurer brukar man stöta på<br />
• Vad brukar hända<br />
• Vilka saker kan rädda huvudpersonen<br />
• Hur slutar ofta spökhistorier<br />
Kan de sluta på olika sätt<br />
Rösten i<br />
sovrummet<br />
Arbeta<br />
tillsammans<br />
med en<br />
kamrat!<br />
• Rösten i sovrummet slutar komiskt.<br />
Hitta på ett annat slut så att historien<br />
istället slutar kusligt eller otäckt.<br />
• Texten blir också mer spännande om<br />
man berättar lite mer detaljerat.<br />
Hur såg föräldrarna ut Hur var de<br />
klädda Hur mycket var klockan<br />
Hur såg trappan ut Hur lät stegen i<br />
trappan Hur såg det vita ut<br />
• Skriv om Rösten i sovrummet så att<br />
spökhistorien blir mer spännande<br />
och mer detaljerad.<br />
87
På vandring i Transsylvanien<br />
Det var en ung man som en höst ville ge sig ut<br />
på vandring uppe i bergen i Transsylvanien.<br />
Hans vänner varnade honom. De sa att det fanns<br />
osaliga andar och hemska varelser uppe bland<br />
bergen, men den unge mannen struntade i det<br />
och gav sig iväg.<br />
När det började skymma den första kvällen<br />
kände han sig plötsligt lite illa till mods. Han<br />
hörde otäcka tjut uppifrån bergen, kusliga rop<br />
nerifrån dalen och hotfulla stönanden inifrån<br />
skogen. Han försökte tala lugnande med sig<br />
själv, men det gick inget vidare.<br />
Mörkret slöt sig sakta runt honom. Han<br />
vågade nästan inte andas. Då hörde han ett<br />
vinande ljud uppifrån himlen. Ljudet närmade<br />
sig och plötsligt såg mannen siluetterna av två<br />
vampyrer som kom flygande mot honom.<br />
Stel av fasa stirrade han på de två vampyrerna<br />
som närmade sig. Han föll ner på knä,<br />
knäppte sina händer och blundade. Han<br />
förstod att hans sista stund var kommen.<br />
88
Men ingenting hände.<br />
Försiktigt öppnade han ögonen<br />
för att se om vampyrerna hade<br />
givit sig av och vad upptäckte han<br />
då. Jo – de bägge vampyrerna<br />
stod också med knäppta händer<br />
framför honom. Mannen drog en<br />
suck av lättnad och sa:<br />
– Jag trodde ni var blodtörstiga<br />
varelser och att min sista stund<br />
var kommen, men ni är tydligen<br />
riktigt mänskliga.<br />
Vampyrerna log blekt mot<br />
mannen och sa:<br />
– Att vi har händerna knäppta<br />
beror på att vi just nu ber bordsbön.<br />
• Arbeta två och två.<br />
Läs På vandring i Transsylvanien<br />
högt för varandra. Tänk på att<br />
läsa långsamt, göra pauser och<br />
använda en spöklik röst.<br />
89
Hur berättar man spännande<br />
• Lyssna på spökhistorien. Hur gör berättaren<br />
för att det ska låta spännande<br />
Läskigt skrämmande<br />
Ö.B.<br />
En del platser känns mer kusliga än andra.<br />
Kanske beror det på hur det ser ut där, om det är<br />
ljust eller mörkt, hur det låter, om man är ensam …<br />
• Har du någon gång blivit skrämd<br />
På vilken plats var du då Var du ensam<br />
Vad hände Hur kändes det Hur gick det<br />
• Berätta för en kamrat om den gången du blev<br />
rädd. Tänk på att berätta så spännande som<br />
möjligt! Lyssna sedan på din kamrats<br />
berättelse.<br />
90
Skriv en spökhistoria<br />
• Använd bilden eller illustrationen som idé!<br />
Hur börjar spökhistorien Vilka handlar den om<br />
Vad händer Hur många gånger händer det<br />
Hur slutar den<br />
• Läs eller berätta spökhistorierna för varandra.<br />
Kom ihåg att läsa spöklikt!
Svenska<br />
GRUNDBOK år 4<br />
I Zoom Svenska får eleverna<br />
• möta olika textgenrer – insändare, notiser,<br />
poesi, fantasy, fabler, myter, faktatexter,<br />
bilderböcker, spökhistorier, reklam och<br />
roliga historier<br />
• tillsammans analysera texter och bilder<br />
• läsa, tänka, tala, lyssna och skriva för<br />
olika syften och ändamål<br />
• arbeta med ord, alfabetisk ordning, muntlig<br />
framställning och skrivandets hantverk<br />
• använda och bygga upp sina språkliga<br />
färdigheter<br />
• öka sin språkliga medvetenhet<br />
ISBN 978-91-622-5897-9<br />
www.bonnierutbildning.se<br />
9 789162 258979<br />
(8372-8)