aktiv med it ny version9.p65 - Solviks folkhögskola
aktiv med it ny version9.p65 - Solviks folkhögskola
aktiv med it ny version9.p65 - Solviks folkhögskola
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Aktiv <strong>med</strong> IT<br />
Ett <strong>aktiv</strong>are <strong>med</strong>borgarskap<br />
för funktionshindrade<br />
genom distansundervisning
ACTIV <strong>med</strong> IT
AKTIV MED IT<br />
-<br />
Ett <strong>aktiv</strong>are <strong>med</strong>borgarskap<br />
för funktionshindrade<br />
genom distansundervisning<br />
En handbok framställd inom<br />
ACTIVE-projektet i EU.s Grundtvigprogram<br />
<strong>med</strong> bidrag från parter i<br />
Sverige <strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
Sundsgårdens Folkhögskola<br />
Kristinehamns Folkhögskola KPS<br />
Slovakien Tekniska Univers<strong>it</strong>etet i Kosice<br />
Huset för Social Service (DSS) i Kosice<br />
Wales Telecentres Powys<br />
Italien Tekniska Univers<strong>it</strong>etet i Salerno<br />
Österrike Lernfeldt Sprache i Wien<br />
1
© 2004 Active-projektet.<br />
Projektetes samordnare var <strong>Solviks</strong> Folkhögskola (Jarl Marklund), boken är<br />
utgiven av <strong>Solviks</strong> Folkhögskola och tryckt av Ljungbergs tryckeri i Klippan.<br />
Svensk översättning och bearbetning:<br />
Tranflex AB samt <strong>Solviks</strong> Folkhögskola, Sundgårdens Folkhögskola och<br />
Kristinehamns Folkhögskola KPS.<br />
Språklig bearbetning:<br />
Anna-Greta Sjöström<br />
Layout och grafisk formgivning:<br />
Peter Stenlund, <strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
Koncept och innehållslig design av den ursprungliga engelska utgåvan:<br />
Lernfeldt Sprache, Wien.<br />
Layout och grafisk formgivning av den ursprungliga engelska utgåvan:<br />
Richard Singleton, Telecentres Powys, Wales<br />
I framställningen av den svenska utgåvan har HSO i Skellefteå <strong>med</strong>verkat.<br />
”Aktiv <strong>med</strong> IT – Ett <strong>aktiv</strong>are <strong>med</strong>borgarskap för funktionshindrade genom<br />
distansundervisningt” är utgiven på engelska, tyska och svenska, samt som<br />
reviderade utgåvor på slovakiska och <strong>it</strong>alienska.<br />
Samtliga böcker finns gratis att hämta i elektronisk version på ACTIVEprojektets<br />
hemsida http://www.grundtvig-active.eu.com/<br />
Allmänna arvsfonden har bidrag<strong>it</strong> till finansieringen av den svenska utgåvan.<br />
2<br />
ISBN 91-631-4953-2
Innehåll<br />
INTRODUKTION ................................................................................... 6<br />
Redaktörens förord ..................................................................................... 8<br />
Del 1 - IT för funktionshindrade – Att lära genom goda exempel ......... 13<br />
1A: Exempel på arbetssätt och arbetsmaterial för de särskilda<br />
behov som de enskilda målgrupperna har<br />
Social och fysisk kontakt genom lärcentra ......................................... 14<br />
Distansutbildning för personer <strong>med</strong> förvärvad afasi ......................... 24<br />
Vardagsmatte – en distanskurs .......................................................... 32<br />
Lärcentret ......................................................................................... 48<br />
Weblärmiljöer ................................................................................... 56<br />
1B: Diskussion om <strong>ny</strong> teknologi och <strong>ny</strong>a möjligheter inom<br />
distansundervisningen<br />
Frågor om flexibelt lärande – en diskussion mellan projektdeltagarna 74<br />
Del 2 – Att söka lämpliga verktyg ........................................................... 87<br />
2A: Presentation av programvaror<br />
Material och mjukvara för Afasi ....................................................... 88<br />
Modifierat konferenssystem .............................................................. 94<br />
Speciella program för specifika målgrupper ...................................... 98<br />
Programvaruverktyg för inlärningssvårigheter .................................. 104<br />
2B: Specialhandledning för målgruppen<br />
Nödvändigheten av att erbjuda särskilt stöd .................................... 106<br />
Mål och kursinnehåll för “Stensta Läs” .............................................110<br />
Samspelet mellan läraren och den lokala handledaren ...................... 112<br />
Utbildning av lärare i grundläggande färdigheter .............................. 116<br />
2C: Praktisk tillämpning av specifika kompetenser<br />
Layoutens betydelse ..........................................................................120<br />
Steg för Steg ..................................................................................... 124<br />
Symbolspråk .................................................................................... 126<br />
Del 3 - Verksamhet inom Active-projektet och behovsanalys ............... 133<br />
3A: De enskilda Active-projekten<br />
Projektbeskrivning av Kristinehamn Folkhögskola KPS .................. 134<br />
Projektbeskrivning av Tekniska Univers<strong>it</strong>etet i Salerno ....................140<br />
Projektbeskrivning av Sociala Servicehuset i Kosice ......................... 150<br />
Projektbeskrivning av Sundsgårdens Folkhögskola .......................... 152<br />
Projektbeskrivning av <strong>Solviks</strong> Folkhögskola ................................... 154<br />
Projektbeskrivning av Telecentres Powys ......................................... 158<br />
4
3B: S<strong>it</strong>uationen för personer <strong>med</strong> funktionshinder i de deltagande länderna<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Italien .......................................164<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Storbr<strong>it</strong>anien ............................174<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Slovakien ..................................178<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Sverige ..................................... 182<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Österrike ..................................190<br />
Bilaga – Profiler av projektdeltagarna ..................................................... 195<br />
Lernfeld Sprache/Learning Orb<strong>it</strong> Language ..................................... 196<br />
Kristinehamns Folkhögskola ............................................................ 198<br />
Tekniska Univers<strong>it</strong>etet i Kosice ........................................................ 202<br />
Sociala Servicehuset i Kosice .............................................................203<br />
Avdelningen för informationsteknik och elektroteknik vid Tekniska<br />
Univers<strong>it</strong>etet i Salerno ..................................................................... 204<br />
<strong>Solviks</strong> Folkhögskola ........................................................................206<br />
Sundsgårdens Folkhögskola .............................................................. 208<br />
Telecentres Powys – Newtown Resource Centre .............................. 210<br />
HSO i Skellefteå ...............................................................................212<br />
Medverkande ....................................................................................214<br />
5
Inledning<br />
När några anställda vid <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong> i norra Sverige under vintern<br />
2000 – 2001 började planera Grundtvigprojektet ACTIVE –<strong>aktiv</strong>are<br />
<strong>med</strong>borgarskap för personer <strong>med</strong> funktionshindrade genom<br />
distansundervisning, tänkte vi genast att vi borde fokusera på de slags<br />
funktionshinder och svårigheter vi bäst känner till, nämligen lättare<br />
utvecklingsstörning och neuropsykiatriska funktionshinder. Efter att ha tag<strong>it</strong><br />
kontakt <strong>med</strong> några potentiella samarbetspersoner som har erfarenheter av<br />
ungefär samma typ av inlärningssvårigheter var den allmänna åsikten att en<br />
pedagogisk och metodisk handbok skulle utgöra en av slutprodukterna av vårt<br />
projekt. Ett annat viktigt resultat skulle bli några pilotkurser organiserade som<br />
distanskurser i olika lärcentra. För att få sådana distanskurser att fungera bra<br />
för projektets målgrupp, personer <strong>med</strong> olika slags inlärningssvårigheter, skulle<br />
vi också behöva tillgång till IT-hjälp<strong>med</strong>el och förenklade lärplattformar, väl<br />
anpassade för personer <strong>med</strong> läs- och skrivsvårigheter, som dessutom ofta har<br />
svårigheter att koncentrera sig eller se helheter.<br />
Utifrån dessa idéer bildades ett projektpartnerskap som idag består av tre<br />
svenska folkhögskolor (Sundsgården, Kristinehamn och Solvik), vilka arbetar<br />
<strong>med</strong> olika slags inlärningssvårigheter, ett telecenter i Wales, Storbr<strong>it</strong>annien<br />
och en serviceinst<strong>it</strong>ution för funktionshindrade i Slovakien som också arbetar<br />
<strong>med</strong> liknande svårigheter. Vidare ett tekniskt univers<strong>it</strong>et i Slovakien som<br />
huvudsakligen arbetar <strong>med</strong> utveckling och anpassning av lärplattformar och<br />
webb-lärmiljöer. Dessutom knöts ett språkinst<strong>it</strong>ut, Lernfeld Sprache i<br />
Österrike, till projektet <strong>med</strong> den huvudsakliga uppgiften att sammanställa och<br />
redigera denna handbok samt, huvudsakligen för utvärdering, ett tekniskt<br />
univers<strong>it</strong>et i södra Italien.<br />
Detta partnerskap, ACTIVE, har nu arbetat ett par år <strong>med</strong> de olika uppgifter<br />
som är nämnda ovan. Tidigare erfarenheter av att undervisa personer <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter har samlats ihop, analyserats och skickats till<br />
redaktörerna, som i sin tur har strukturerat materialet i denna bok.<br />
Vi hoppas att denna handbok skall bli användbar och hjälpa lärare,<br />
handledare, lärarkandidater och andra intresserade av livslångt lärande <strong>med</strong><br />
fokus på inlärningssvårigheter så att de bättre förstår de problem denna grupp<br />
har. Vi hoppas också att de olika artiklarna kommer att öppna Era ögon för<br />
de möjligheter som distansundervisning har att utveckla och öka<br />
möjligheterna för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter att hålla sig à jour <strong>med</strong><br />
”normalt liv” och samhället i stort.<br />
6
Vår tidigare erfarenhet är att dessa personer har mycket sämre möjligheter att<br />
få tillgång till datorer och distansstudier än samhället i övrigt, främst beroende<br />
på att datorprogram och distansstudier inte är anpassade efter deras<br />
funktionshinder eller problem. Detta har lett till ökad isolering i vår alltmer<br />
datoriserade värld. Med vårt projekt hoppas vi bryta isen här, bevisa att<br />
distanskurser kan ordnas för personer <strong>med</strong> dessa svårigheter och att det finns<br />
lärplattformar som är väl anpassade för denna grupp, samt visa att<br />
distansundervisning kan användas som ett <strong>med</strong>el att uppnå ”Ett <strong>aktiv</strong>are<br />
<strong>med</strong>borgarskap för funktionshindrade personer.”<br />
Jarl Marklund, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong>,<br />
Projektsamordnare<br />
7
Redaktörens förord<br />
Föreliggande bok är ett resultat av ACTIVE-projektet. Detta projekt vill<br />
underlätta för funktionshindrade personer att bli <strong>aktiv</strong>a och jämlika<br />
<strong>med</strong>borgare. Samarbetspartnerna från olika länder tror att IT-baserat lärande<br />
kan hjälpa till <strong>med</strong> att uppnå detta mål. Detta har lett till att projektet fått<br />
bidrag från EU inom Grundtvigprogrammet som främjar vuxenundervisning.<br />
Hela projektet är på två år. Inom denna period har projektet åstadkomm<strong>it</strong> och<br />
åstadkommer fortfarande många resultat:<br />
+ ACTIVE-kurser för att riva ner hinder har genomförts.<br />
+ ACTIVE-webkurser utvecklas för målgruppernas behov.<br />
+ Lärplattformar anpassas efter speciella behov och testas i målgrupperna.<br />
+ ACTIVE-handboken som en exempelsamling <strong>med</strong> många olika sorters<br />
övningar och erfarenheter produceras.<br />
+ Målen <strong>med</strong> ACTIVE-projektets <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter och produkter utvärderas.<br />
Projektet och boken<br />
Många produkter håller fortfarande på att testas och utvärderas. Det kommer<br />
att ta tid tills alla effekter och resultat av projektet kan bedömas och beskrivas<br />
fullt ut.<br />
Föreliggande bok är inte en rapport av projektarbetet. Det är en bok om<br />
erfarenheterna och målen som har motiverat projektets tillkomst.<br />
Syftet <strong>med</strong> boken<br />
Boken är en samling bidrag från verksamma personer <strong>med</strong> erfarenhet av ITbaserat<br />
lärande och undervisning av funktionshindrade personer. Den ger en<br />
presentation av den kunskap som uppnåtts genom åratal av praktiskt arbete.<br />
Dessa erfarenheter utmärker sig genom att de tar speciella hänsyn till<br />
elevernas särskilda behov. Varje <strong>med</strong>författare har utvecklat någon typ av<br />
inlärningsmodell. De karaktäriseras av speciellt utformade komponenter och<br />
IT-stöd för att åstadkomma en god inlärningsmiljö. Många ansträngningar har<br />
gjorts för att arbeta så konkret som möjligt för att tillmötesgå elevernas olika<br />
behov. De samlade erfarenheterna från de olika samarbetspartnerna erbjuder<br />
intressanta möjligheter kring hur man kan föra samman lärande och IT för<br />
funktionshindrade. Dessa erfarenheter är mycket informativa. De utgör en bra<br />
bas för vidare diskussioner om framtida <strong>ny</strong>a vägar till utveckling. Med denna<br />
bok vill vi göra dessa möjligheter mer kända och bidra till att övervinna<br />
hinder. Boken vänder sig till andra utövare inom området för IT-baserat<br />
lärande och dem som arbetar <strong>aktiv</strong>t för bättre livskval<strong>it</strong>et för de<br />
funktionshindrade. Den vill också <strong>med</strong>vetandegöra allmänheten om<br />
funktionshindrades behov av lärande och livskval<strong>it</strong>et. Det är inte en<br />
8
vetenskaplig bok. Det är en bok som har komm<strong>it</strong> till genom praktiskt arbete.<br />
Vi är övertygade om att det h<strong>it</strong>tills har saknats en bok som denna och att det<br />
därför finns ett behov av den.<br />
Denna bok ger inte en presentation av alla samarbetspartnerna i projektet.<br />
Kärnan är de praktiska experterna; boken är ett forum för dem. Boken är inte<br />
skriven av professionella författare utan de är professionella inom sina<br />
respektive områden. Deras mål som <strong>aktiv</strong>a yrkesverksamma för sina<br />
målgrupper är att finna ännu bättre instrument och former för lärande till<br />
gagn för deras elever. De presenterar sin bakgrund till arbetet och idéerna som<br />
de har utformat. Av naturliga skäl innehåller boken därför många olika<br />
stilarter och många olika sätt att föra fram budskapet.<br />
9
Struktur och innehåll<br />
Denna bok är ett uttryck för mångårig erfarenhet och forskning. Således har<br />
projektansvariga giv<strong>it</strong> boken t<strong>it</strong>eln AKTIV <strong>med</strong> IT - ett <strong>aktiv</strong>are<br />
<strong>med</strong>borgarskap för funktionshindrade genom distansundervisning.<br />
Eftersom fokus är på praktik och spridning av resultat, ligger boken mycket<br />
nära praktisk tillämpning. Läsaren får information om olika sätt att lära in<br />
och lära ut. Läsaren kan också lära mer om olika användningsområden av IT<br />
och distansundervisning samt de olika verktyg som gäller för olika<br />
inlärningsmål. Boken består av tre delar och ett appendix.<br />
Del 1 kallas IT för funktionshindrade – att lära av pos<strong>it</strong>iva exempel.<br />
Under 1A, Exempel på hur man kan arbeta samt arbetsmaterial för de<br />
specifika behoven för de enskilda målgrupperna, har våra samarbetspartner<br />
beskriv<strong>it</strong> en väsentlig del av s<strong>it</strong>t arbete, hur långt de har komm<strong>it</strong> och vad de<br />
har lärt. Det innehåller också en beskrivning av uLern, en webbaserad<br />
lärmiljö, som har använts av några samarbetspartner som bas för deras ITbidrag.<br />
Under 1B diskussioner om <strong>ny</strong> teknologi och <strong>ny</strong>a erbjudanden om<br />
distansundervisning – samarbetsparterna presenterar sina idéer om olika<br />
tillämpningar av IT. Från början av projektet var det uppenbart att alla<br />
deltagare i projektet såg distansundervisning som en utvecklingspotential för<br />
sina målgrupper. De var också mycket <strong>med</strong>vetna om att detta skulle kräva rätt<br />
stöd från omgivningen. Samordnaren presenterar diskussionen om<br />
<strong>ny</strong>ckelfrågor <strong>med</strong> att arbeta <strong>med</strong> IT och distansundervisning.<br />
Del 2 Att leta efter lämpliga verktyg grupperar bidrag under tre olika<br />
aspekter, 2A Presentation av några programvaror, 2B Specialhandledning<br />
för målgrupperna, 2C Praktik för specifika kompetenser. Denna del<br />
omfattar den uppfattning som projektet har – nämligen att de olika<br />
hjälp<strong>med</strong>el som finns tillgängliga måste undersökas avseende lämplighet för<br />
den specifika målgruppen. Ett verktyg av central betydelse är programvara<br />
som täcker olika inlärningsprogram och olika programlösningar, inklusive<br />
anpassning och utveckling av egen programvara. Särskild vägledning krävs för<br />
att möjliggöra för deltagarna att <strong>med</strong>verka fullt ut. De praktiska exempel som<br />
främjar särskilda kompetenser erbjuder några kreativa tillämpningar för<br />
deltagaren.<br />
Del 3 ACTIVE Projekt och behovsanalys presenterar i 3A de olika<br />
ACTIVE-projekt som befrämjar ett <strong>aktiv</strong>are <strong>med</strong>borgarskap för<br />
funktionshindrade. Dessa kurser har utarbetats speciellt av samarbetsparterna<br />
10
och har genomförts av dessa vid respektive inst<strong>it</strong>utioner <strong>med</strong> kursdeltagare.<br />
Den allmänna utvärderingen av projektets mål presenteras också här. 3B<br />
sammanställer rapporter om s<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i<br />
deltagarnas länder och visar jämförbara utvecklingar och olika stadier av<br />
förverkligandet av dessa.<br />
I appendixet får läsaren mer information om de enskilda samarbetspartnerna<br />
och hur man kontaktar dessa.<br />
11
DEL 1<br />
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
–<br />
ATT LÄRA<br />
GENOM GODA EXEMPEL<br />
1A: Exempel på arbetssätt och arbetsmaterial<br />
för de särskilda behov som de enskilda målgrupperna har<br />
1B: Diskussion om <strong>ny</strong> teknologi och <strong>ny</strong>a möjligheter<br />
inom distansundervisningen<br />
13
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Social och fysisk kontakt genom lärcentra<br />
För några år sedan planerades projekt som skulle möjliggöra utbildning för<br />
fysiskt funktionshindrade i deras hem genom IT-teknologi. Innan datorerna<br />
installerades, visades det sig emellertid att det största problemet de<br />
funktionshindrade upplevde var inte brist på utbildning utan social isolering.<br />
Utbildning var icke desto mindre en faktor att ta <strong>med</strong> i beräkningen.<br />
Författaren till föreliggande artikel ombads 1999 att besöka L<strong>it</strong>auen där dylika<br />
projekt diskuterades. I en rapport som presenterades vid en konferens i Kaunas<br />
pekades på nackdelarna <strong>med</strong> den hembaserade undervisning som övervägdes.<br />
Nackdelarna omfattade:<br />
· Kostnad för datorutrustning<br />
· Social isolering<br />
· Låg motivation<br />
· Distraktioner<br />
Vid detta tillfälle föreslog föredragshållaren att undervisning av basfärdigheter<br />
kunde ske genom lärcentra eller telecentra. Det allvarligaste problemet ur de<br />
funktionshindrades synpunkt är hur social isolering kan motverkas.<br />
Sammankomster för inlärning gruppvis i ett välutrustat centrum <strong>med</strong> vänlig<br />
atmosfär <strong>med</strong> lärare skulle möjliggöra ömsesidigt stöd för kursdeltagarna.<br />
Dessutom skulle geografiskt isolerade kursdeltagargrupper kunna utbyta idéer<br />
och interagera socialt och stödja varandra genom sammankoppling av<br />
telecentra, eventuellt genom att till och <strong>med</strong> använda ett<br />
videokonferenssystem eller åtminstone e-post eller anslagstavla.<br />
Så genom att använda telecenter som en utgångspunkt för att ge undervisning<br />
till grupper skulle många av problemen <strong>med</strong> social isolering för<br />
funktionshindrade bli undanröjda. Det är troligt att detta gäller även för<br />
personer <strong>med</strong> mentalt eller fysiskt funktionshinder. I själva verket vet vi att<br />
det även gäller för personer utan något speciellt funktionshinder utan också<br />
de som enbart lider av social isolering.<br />
I detta mellersta Wales finns det många små gårdar och isolerade kullar. En<br />
plan finns för att ge bönder datorvana på sina gårdar. Uppslutningen var<br />
emellertid l<strong>it</strong>en. Men när samma kurs erbjöds på ett lokalt telecenter blev den<br />
fullbokad och en annan kurs följde o<strong>med</strong>elbart. Varför? Telecentret erbjöd en<br />
chans för deltagarna att möta och prata <strong>med</strong> andra bönder. De brukade<br />
komma samman för en god pratstund varje vecka på torget. Men de små<br />
stadsmarknaderna är så gott som borta beroende på ekonomin och mul- och<br />
14
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
klövsjukeepidemien. Så flera dagar i sträck får inte bönderna någon möjlighet<br />
att gå ut och träffa varandra och prata. Men det är inte bara den sociala delen<br />
som spelar roll.<br />
Vid ett<br />
lärcenter<br />
Utbildningsanordnaren<br />
eller<br />
telecenter<br />
Stort gruppcenter<br />
ger<br />
Med videokonferens etc.<br />
grupperna<br />
Lärcenter <strong>med</strong> handledning<br />
varandra<br />
Skolor telecenter<br />
stöd och<br />
Lärmiljöer college utan handledning<br />
hjälper<br />
Telecentret arbetsplatsen hemmet<br />
varandra<br />
<strong>med</strong><br />
uppgifterna.<br />
De ger också varandra stöd inom andra områden av livet. De kan diskutera<br />
sina problem. De kan uppmuntra och motivera varandra att fortsätta <strong>med</strong><br />
lärandet. Omgivningen i lärcentret är också mycket mindre distraherande än<br />
hemmet. Det finns inga hushållsgöromål att uträtta vilka avhåller<br />
kursdeltagaren från studierna. Atmosfären är en kombination av studier och<br />
social samvaro. Det viktigaste är mänsklig kontakt i en grupps<strong>it</strong>uation. Detta<br />
fysiska möte öga mot öga är mycket viktigt. Att använda telefonen eller till<br />
och <strong>med</strong> videokonferens kan inte ersätta fysisk kontakt. De två förstnämnda<br />
är enbart kommunikationsverktyg som tillkommer.<br />
Vad som sagts ovan gäller också för en framgångsrik användning av<br />
distansundervisning – speciellt lärande genom IT kräver en pyramidliknande<br />
struktur för de platser där lärandet äger rum. Överst finns den person som ger<br />
kursen. Denne kan vara på långt avstånd från kursdeltagaren som bara mycket<br />
sällan behöver besöka detta center.<br />
Därefter finns det stora gruppcentret, såsom univers<strong>it</strong>et och college. Alla<br />
kursdeltagare inom ett särskilt område kan använda denna lokal för<br />
sammankomster. Här kan de träffa sin handledare och många andra<br />
kursdeltagare ansikte mot ansikte. Det är en plats som entusiasmerar alla<br />
kursdeltagarna.<br />
Därefter kommer det lokala lärcentret såsom skolor, telecenter och kanske<br />
college. Det är här den lokala gruppen möts för att få stöd <strong>med</strong> inlärningen<br />
och uppmuntran och stöd från gruppen.<br />
Slutligen finns det ett lärcenter utan stöd såsom arbetsplatsen eller hemmet.<br />
Telecentret kan också vara ett lärcenter utan stöd, eftersom kursdeltagaren har<br />
15
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
tillgång till det på drop-in basis för att arbeta individuellt – helt enkelt att göra<br />
uppgifter.<br />
Samtliga ovan nämnda centra krävs vanligtvis för att undervisningen ska vara<br />
framgångsrik. Emellertid är det oftast det lokala lärcentret som främst drar<br />
kursdeltagaren till sig. Detta underlättar för att man ska kunna uppskatta<br />
kursdeltagarens behov och också ge råd om vilken kurs, vilken kursanordnare<br />
och plattform som är lämpligast. Detta center ger för den lokala gruppen en<br />
samlingslokal för att träffa varandra och att delta i kursen. Det kommer också<br />
att erbjuda alla de tekniska hjälp<strong>med</strong>el som behövs för kursens<br />
genomförande: datorer <strong>med</strong> internetuppkoppling, kontorsmaskiner såsom<br />
kopiator samt personal som fungerar som stöd.<br />
Således, eftersom dessa lärcentra ger den fysiska och sociala miljön för<br />
distansundervisning, kan man säga att de spelar en avgörande roll för<br />
framgång när det gäller datorbaserad undervisning. Vår erfarenhet har visat att<br />
de lokala lärcentra, där flexibel distansundervisning <strong>med</strong> IT används, erbjuder<br />
en god och stödjande omgivning för personer <strong>med</strong> låga baskunskaper i läsning<br />
och matematik.<br />
Studenter vid lärcentret<br />
16
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Lokala lärcentra - vad är det?<br />
Lokala lärcentra är platser i ett samhälle där <strong>med</strong>lemmar i detta samhälle kan<br />
få tillgång till undervisning. Helt allmänt talar vi inte om kommunala skolor.<br />
Fastän några lokala skolor används som lokala lärcentra är<br />
det problem förknippade <strong>med</strong> skolor som antar denna roll. Skolor kan t ex<br />
vara sysselsatta <strong>med</strong> sina elever under dagtid och några personer upplever att<br />
skolor är ett hinder för inlärning på grund av tidigare dåliga erfarenheter där.<br />
Därför letar vi efter en annan slags lokal som har några eller samtliga<br />
nedanstående egenskaper:<br />
· Är inte en inst<strong>it</strong>ution eller trad<strong>it</strong>ionell skola.<br />
· Är lokaliserad inom samhället.<br />
· Används av samhället för andra <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter eller tjänster.<br />
· Är tillgängligt för alla oavsett funktionshinder.<br />
· Har en vänlig och informell atmosfär.<br />
· Har datorutrustning.<br />
· Har personal som har någon erfarenhet av undervisning och support.<br />
· Har system för kval<strong>it</strong>etskontroll, utvärdering och behovsanalys.<br />
Telecentres Powys och utvecklingen av samhälls<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter<br />
Telecentres Powys har var<strong>it</strong> involverat i distansundervisning och haft tillgång<br />
till IT sedan 1994. Sedan starten har Telecenter utvecklat ett antal olika<br />
samhälls<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter som omfattar allt från undervisning som rör sociala,<br />
affärs-, ekonomi-, miljö- och samhällsfrågor. Telecenter kan göra en lokaltidning<br />
och websida, ge IT-råd för affärsändamål, ge yrkesrådgivning, var<br />
informationscentra för miljö- och återvinningsfrågor lika väl som erbjuda<br />
datorträning och tillgång till inlärningsresurser över nätet. Det är tillgången<br />
till IT-baserat lärande och stöd till elever som Telecenter nu går i spetsen för.<br />
Det är denna <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et som övervinner många av de hinder för lärande, vilka<br />
hindrar människor <strong>med</strong> behov av att lära grundläggande färdigheter från att<br />
börja studera. Brister i grundläggande färdigheter vad gäller läsning och<br />
räkning är några av de mest angelägna problemen hos den vuxna befolkningen<br />
i stora delar av Europa. I mellersta Wales finner vi att 25 % av befolkningen är<br />
analfabeter och att 40 % av den vuxna befolkningen inte kan räkna. Det har<br />
en mycket negativ effekt på vår framgång ur ekonomisk synpunkt. Så vad är<br />
det då som hindrar dessa människor från att delta i undervisning nu och<br />
övervinna dessa problem? När vi t<strong>it</strong>tat på inlärningshinder finner vi att vi i<br />
våra lärcentra har många av lösningarna till hur man ska övervinna dessa<br />
problem.<br />
17
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Hinder för lärande<br />
Samarbetspartnerna i Grundtvig Aktivprojektet hade en workshop för att<br />
diskutera hinder för lärande i respektive land. Vi fann att det inte fanns några<br />
skillnader mellan länderna. Nedan finns en sammanfattning av vad vi kom<br />
fram till.<br />
Fältarbetare och ”prova-på-lektioner<br />
Man kan anta att vi i mellersta Wales skulle finna de flesta inlärningshindren<br />
och antagligen några som inte finns uppräknade här. Vi kan minimera denna<br />
effekt genom att erbjuda prova-på-lektioner i lämpliga lokaler i samhället<br />
(Unga bönders förening, kvinnoinst<strong>it</strong>ut, fackföreningar etc.) för att nå<br />
oengagerade, potentiella kursdeltagare. Skaffa en lämplig lärmiljö <strong>med</strong><br />
duktiga, välutbildade lärare och stödpersonal. Sätt upp lämpliga mål och<br />
skräddarsy undervisningen för individens behov. Se till att lärandet blir roligt!<br />
Använd olika tillgängliga lärsystem, t ex mentorskap, IT-baserat lärande, små<br />
grupper, stora grupper osv. och låt kursdeltagarna välja. Ibland kan<br />
grundläggande färdigheter packas in i någon annan undervisning, till exempel<br />
träslöjd kan hjälpa till <strong>med</strong> grundläggande matematik, eller grundläggande<br />
datoranvändning kan inkludera grundläggande läsförmåga, kanske i form av<br />
multi<strong>med</strong>iaspel.<br />
Den viktigaste faktorn när det gäller att undervisa i basfärdigheter är<br />
emellertid förmåga att kunna relatera till andra människor.<br />
Relationer är <strong>ny</strong>ckeln till inlärning<br />
Försök göra följande experiment!<br />
Skriv ner ett exempel på en dålig lärs<strong>it</strong>uation. Lägg till varför den var dålig.<br />
Skriv sedan ner ett exempel på en god lärs<strong>it</strong>uation. Lägg också till varför den<br />
var bra. De flesta kommer att ha skriv<strong>it</strong> att kval<strong>it</strong>eten på undervisningen och<br />
relationen till läraren är de avgörande faktorerna. Någon kan också ha<br />
uppgiv<strong>it</strong> den faktiska lärmiljön som en viktig faktor.<br />
Så vår första lösning på problemen att övervinna hinder för lärande skulle<br />
kunna få sin början genom att använder ett lärcenter <strong>med</strong> lämpligt stöd för<br />
kursdeltagaren.<br />
Förutsättningar för att kunna ge stöd vid ett lärcenter<br />
Vi hoppas att lärcentret kommer att vara en välkomnande plats <strong>med</strong> en vänlig<br />
atmosfär och som används för flera ändamål. Det kommer inte att vara en<br />
utbildningsinst<strong>it</strong>ution eller ett college. Det kommer att vara bemannat <strong>med</strong><br />
18
Typ av hinder<br />
Fysiskt<br />
Funktionshinder<br />
Avstånd från lärcentret<br />
Socialt<br />
Familjen (överbeskydd,<br />
stigma).<br />
Kulturell omgivning.<br />
Grupptryck.<br />
Brist på uppmuntran från<br />
personal i personens<br />
omgivning.<br />
Engelska ej modersmål.<br />
Miljö<br />
Dålig lärmiljö.<br />
Psykiskt<br />
Dålig självkänsla.<br />
(behov av mentor).<br />
Brist på uppmuntran<br />
Rädsla på grund av<br />
bristande erfarenhet, (t ex<br />
av datorer).<br />
Negativ erfarenhet av<br />
studier.<br />
Dålig undervisning<br />
(överkrav, underkrav).<br />
Olämpliga mål.<br />
Brist på förtroende.<br />
Ident<strong>it</strong>etsproblem.<br />
Utvärdering och prov.<br />
Trauma.<br />
Annat<br />
Brister i studieteknik.<br />
Ekonomiska problem<br />
Avsaknad av lämplig kurs<br />
i närsamhället.<br />
Detaljer<br />
Rörlighet, dövhet etc.,<br />
tillgänglighet, transport,<br />
långvarig sjukdom.<br />
Familjen kan utgöra ett<br />
hinder, till exempel i familjer<br />
där föräldrarna vill att en<br />
familje<strong>med</strong>lem går in i<br />
firman hellre än att studera.<br />
Den religiösa och kulturella<br />
kontexten kan göra det<br />
svårt, särskilt för kvinnor, att<br />
få en fullständig utbildning.<br />
De som inte talar bra<br />
engelska har ett hinder för<br />
att studera i Storbr<strong>it</strong>annien.<br />
Detta kan t ex innebära att<br />
miljön är alltför kall, mörk,<br />
ljus, bullrig, distraherande<br />
etc. Eller kan det vara att<br />
lokalen har en ogästvänlig<br />
eller skrämmande atmosfär.<br />
Psykologiska faktorer täcker<br />
förmodligen de flesta hinder<br />
för lärande. Rädsla,<br />
förlägenhet, brist på<br />
motivation eller självkänsla<br />
såväl som svårigheter att<br />
faktiskt fullfölja kursen. Vare<br />
sig de är faktiska eller<br />
subjektivt upplevda – utgör<br />
de viktigaste orsakerna till<br />
problemet. Människor ogillar<br />
utvärderingar och prov om<br />
de inte känner att de<br />
behöver bekräftelse på<br />
inhämtade kunskaper.<br />
Människor vet kanske inte<br />
var de ska få den kunskap<br />
de behöver eller är de alltför<br />
generade för att ta reda på<br />
det. De kanske inte heller har<br />
råd att gå kursen, vet inte<br />
hur de ska ta sig d<strong>it</strong> eller<br />
saknar barnpassning <strong>med</strong>an<br />
de är på kursen.<br />
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Hur man övervinner<br />
Lämplig lärmiljö, tillgänglighet för<br />
funktionshindrade, tillhandahålla<br />
transport, färdtjänst.<br />
Använda lokalt lärcenter/<br />
hembaserat lärande.<br />
Fältarbetare<br />
Använd public<strong>it</strong>et i lämpliga <strong>med</strong>ia<br />
och lokaler.<br />
Anpassning av läro<strong>med</strong>el<br />
Ha ”prova på” - lektioner.<br />
Se till lärmiljön. Använd lokalt<br />
lärcenter.<br />
Mentorskap – uppmuntran och<br />
stöd. Beröm för prestationer.<br />
Använd lärcentret hellre än<br />
trad<strong>it</strong>ionell skollokal.<br />
Använd välutbildade lärare/<br />
stöd<strong>med</strong>arbetare.<br />
Psykologiskt stöd.<br />
Undervisning utan formell<br />
utvärdering (mjuka resultat) för att<br />
engagera kursdeltagaren, och om<br />
så är lämpligt, ge klartecken till<br />
undervisning <strong>med</strong> formella mål.<br />
Använd utvärdering och betyg<br />
som ett <strong>med</strong>el att ge motivation.<br />
Genomför ”prova på”-lektioner.<br />
Fältarbetare.<br />
Information till organisationer.<br />
Information till informationsorgan.<br />
Stipendier.<br />
Lobbying (utbilda donatorer).<br />
19
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
personer från det lokala samhället. Personalen kommer att vara<br />
uppmuntrande men inte förmanande. Man kan utgå ifrån att personer <strong>med</strong><br />
behov av kunskap i grundläggande färdigheter är känsliga. De är vuxna<br />
individer och måste bli behandlade som vuxna.<br />
När undervisningen av grundläggande färdigheter genomföres <strong>med</strong> hjälp av<br />
datorteknik krävs ännu mer skicklighet av stödpersonalen och handledaren.<br />
En del personer är rädda för att ens röra vid en dator. Sådana personer<br />
behöver bli undervisade på ett försiktigt sätt i grundläggande saker som hur<br />
man använder musen på datorn. Jag introducerar ofta en ovan person vid<br />
datorn genom att använda programmet ”Paint”. De kan bli vana vid musen,<br />
börja koppla av, och ha roligt <strong>med</strong> att r<strong>it</strong>a en bild innan de behöver tampas<br />
<strong>med</strong> tangentbordet. Budskapet är: introducera försiktigt och låt<br />
kursdeltagarna arbeta i sin egen takt. Flexibla lärsystem, såsom IT-baserat<br />
lärande, tillåter varje individ att arbeta i sin takt – något som den<br />
genomsn<strong>it</strong>tlige läraren och klassrumss<strong>it</strong>uationen inte gör.<br />
Hur många av oss har inte erfarenhet av att bliv<strong>it</strong> undervisade att göra något<br />
på datorn av någon som vet hur man gör det men är en dålig lärare? De rusar<br />
in, tar över tangentbordet, säger till dig att det är lätt, och klick, klick är det<br />
klart. Men du är konfunderad och vet fortfarande inte hur man ska göra det.<br />
Så det bästa är att stå bakom eller s<strong>it</strong>ta bredvid eleven och säga till dem sakta<br />
och varligt hur de ska utföra uppgiften och låta dem göra det själva. Det är så<br />
vi lär bäst. Vi måste uppmuntra eleverna att utforska, hjälpa dem när de<br />
behöver det, men aldrig ta över.<br />
Vi får inte göra saker och ting mer komplicerade än de är. En del människor<br />
<strong>med</strong> l<strong>it</strong>e kunskap gör saker mer<br />
komplicerade än de behöver vara – det gör att de känner sig duktiga. Men det<br />
gör dem till dåliga lärare. En bra lärare bryter ner en komplicerad uppgift till<br />
små, uppnåbara, enkla teg och gör det möjligt för eleven att göra uppgiften på<br />
enkelt sätt, steg för steg. En bra lärare är alltid pos<strong>it</strong>iv gentemot eleven.<br />
Tre <strong>ny</strong>ckeltyper av stöd – stödteamet<br />
Vi har drag<strong>it</strong> slutsatsen att det finns tre typer av stöd som ett lärcenter skulle<br />
kunna ha:<br />
• Möta, ta emot och bedöma behov.<br />
• Stöd för lärande och hjälp <strong>med</strong> datorteknologi.<br />
• Stöd för den specifika undervisning som bedrivs, innehållet och<br />
undervisningsmetoden. Bedöm framsteg.<br />
20
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Typ 1 är den första kontaktpersonen. Denna är mycket viktig för att få eleven<br />
att känna sig välkommen. De är a och o för personen som har komm<strong>it</strong> till<br />
lärcentret av något skäl. De ska bedöma kursdeltagarens grundläggande behov<br />
och peka på dem på lämpligt sätt för att starta lärprocessen.<br />
Typ 2 är såväl vägledning som stöd. De ska ge vana vid teknologin <strong>med</strong> ITbaserat<br />
lärande och hjälpa eleverna att känna sig avspända och ge dem vana<br />
vid att använda en dator. De behöver inte nödvändigtvis kunna ämnet, men<br />
de känner till principerna och tekniken tillräckligt bra för att hjälpa till när<br />
det är problem. De ska bedöma elevens allmänna kunskaper.<br />
Typ 3 kan till och <strong>med</strong> vara lärare eller något liknande. De kan ämnet och<br />
också kursen och dess innehåll. De behöver inte vara på lärcentret hela tiden<br />
<strong>med</strong>an däremot de andra två förmodligen är det. De ska bedöma elevens<br />
framsteg.<br />
Detta är uppgifter som är svåra att utföra väl. Träning i alla tre typer av stöd<br />
behövs för lärcentra som ska ge stöd undervisning i grundläggande färdigheter<br />
genom IT-baserat lärande. Det är inte det enda svaret eller den enda metoden<br />
som fungerar utan denna teknik är ett <strong>ny</strong>tt grepp som har möjlighet att<br />
övervinna så många hinder för att lära grundläggande färdigheter att den<br />
måste underhållas längs vägen mot framgång för såväl kursdeltagarna som de<br />
olika lärcentra som är involverade.<br />
Emellertid skrapar vi bara på ytan. Grundläggande färdigheter är bara en<br />
aspekt på samhällsbaserad IT-undervisning. Lärcentra där denna typ av<br />
lärande praktiseras har möjlighet att ge många och varierande typer av ITbaserad<br />
undervisning i samhället när det gäller stöd och för<strong>med</strong>ling av<br />
kunskaper. En del sådana centra kan ha utrustning för videokonferens liksom<br />
andra facil<strong>it</strong>eter. På så sätt kan grupper som har samma studier på stort<br />
geografiskt avstånd från varandra konferera, utbyta idéer och erfarenheter och<br />
erbjuda varandra stöd. Livliga dialoger, öga mot öga mellan elev och lärare<br />
kan uppstå utan att det krävs att man åker långa sträckor. Emellertid finns det<br />
alltid behov av möte mellan lärare och elev för att bygga upp den mycket<br />
viktiga relationen mellan lärare och elev. Men stödpersonalen på lärcentret har<br />
också spelar också en roll i denna relation. Det är inte bara elev och lärare<br />
utan ett lag som bygger upp en fungerande relation. Det är en mjukare<br />
approach till lärande men denna relation är helt avgörande för de mätbara<br />
resultaten.<br />
Så vad händer då härnäst? Vad händer <strong>med</strong> kursdeltagaren? Det kan vara så att<br />
denne får sin undervisning baserad vid ett lärcenter och sen är det slut. Men<br />
det skulle också bara kunna vara en början - att ha engagerat eleverna i studier<br />
21
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
trots ett visst motstånd, och hjälpt dem att få glädje av dessa studier så att de<br />
blir inspirerade att fortsätta till mer formella studier.<br />
Lärcentret kan vara en pusselb<strong>it</strong> eller rent av hela pusslet för några. Alla är<br />
olika och vad som öppnas upp är ett individuellt val för alla elever, möjlighet<br />
att välja studier som är anpassade efter elevernas behov. Lärcentra har<br />
möjligheten att vara en utgångspunkt för ett stort studieutbud, att ge stöd för<br />
eleven och vara en vägvisare till vidare studier. Användning av öppet och<br />
flexibelt lärande och adekvat stöd möjliggör att studierna anpassas efter var<br />
och ens behov. Som jag tidigare nämnt är relationen lärare/elev <strong>ny</strong>ckeln till<br />
framgång <strong>med</strong> studierna. Stödteamet på lärcentret är därför <strong>ny</strong>ckeln till<br />
framgång.<br />
Richard Singleton, TELCENTRES POWYS<br />
22
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
23
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Distansutbildning för personer <strong>med</strong> förvärvad afasi.<br />
Medicinsk vård<br />
I Sverige drabbas uppskattningsvis 50 000 personer per år av<br />
cirkulationsrubbningar i hjärnan. 25 000 får antingen blodpropp (60%),<br />
hjärnblödning (20%) eller inflammation (20%). 25 000 per år får hjärnskador<br />
p.g.a. traumatiska händelser, som trafikolyckor och andra olyckor, eller blir<br />
misshandlade etc. Omkring 5 000 av dessa 50 000 får afasi. De flesta, som får<br />
afasi, är pensionärer men en hel del är mellan 18 och 65 år.<br />
För att göra det lättare att skriva och läsa så kommer vi att tala om den som<br />
får afasi i maskulin form – men allt som sägs gäller också kvinnor.<br />
När någon får stroke, kommer han till sjukhus och väldigt ofta till<br />
intensivvårdsavdelningen. Därifrån flyttas han till en vanlig vårdavdelning.<br />
Den tid han tillbringar på sjukhuset beror på hans skador, men under de<br />
senaste åren har vi noterat att vårdtiden bliv<strong>it</strong> kortare. Detta har mest<br />
ekonomiska orsaker, inte på att vården bliv<strong>it</strong> så mycket effektivare. Det finns<br />
också en tendens att låta patienten lämna sjukhuset alltför tidigt.<br />
När en person får afasi så är det något som inte bara påverkar honom själv<br />
utan också de omkring honom som delar hans liv. Vardagslivet <strong>med</strong> hustru<br />
och barn kan förändras dramatiskt – och väldigt ofta görs ingenting för att<br />
hjälpa dem att hantera den <strong>ny</strong>a s<strong>it</strong>uationen.<br />
Efter den akuta behandlingen är det dags för rehabil<strong>it</strong>ering så att patienten<br />
kan anpassa sig till dagligt liv. Vad som behöver göras beror på skadans<br />
storlek. Varje skada skiljer sig från en annan; varje patient måste behandlas<br />
individuellt.<br />
Vi kommer inte att i detalj beskriva vården utan snarare koncentrera oss på<br />
dem som senare kan komma att bli studerande i olika program för vuxna.<br />
Detta innebär att de har expressiv afasi. De uppfattar allt eller det mesta som<br />
sägs, men de har svårigheter att uttrycka sig. Ibland har någon förlorat<br />
förmågan att tala, men inte hela förmågan att skriva och kan fortfarande<br />
skriva l<strong>it</strong>e grand.<br />
Behandling kan behövas i åratal – faktiskt oftast för resten av livet. Detta<br />
innebär att man borde träffa en logoped regelbundet, och arbeta på att<br />
förbättra talet, eller en sjukgymnast – om patienten är förlamad. Den del av<br />
hjärnan där vi uppfattar, analyserar och förstår tal finns (för det mesta) bakom<br />
vänster öra. Den del av vår hjärna där talet formas finns framför vänster öra.<br />
Hjärnan kontrollerar vår kropp korsvis, vilket innebär att en skada på vänster<br />
sida kommer att påverka den högra sidan av kroppen. Detta innebär att det<br />
24
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
ofta är höger hand och ben som förlamas på den som fått afasi.<br />
Efter sjukhusvistelse och rehabil<strong>it</strong>ering på någon inst<strong>it</strong>ution kommer<br />
personen förmodligen att möta en logoped en gång i veckan och kanske också<br />
besöka en öppen avdelning för fysisk rehabil<strong>it</strong>ering.<br />
Det är inte ovanligt att en persons förhållanden förbättras dramatiskt i början.<br />
När hjärnan skadas svullnar delar av hjärnan i området runt omkring skadan.<br />
Detta förhindrar blodet från att cirkulera ordentligt vilket får skadan att verka<br />
vara mycket större än den i verkligheten är. Det kan ta upp till ett år innan<br />
svullnaden har försvunn<strong>it</strong>. Många som fått stroke har berättat att de i början<br />
inte kunde förstå vad folk runt omkring dem sa. De förstod inte vilket språk<br />
de talade och kunde inte yttra ett enda vettigt ord själva. De var förlamade<br />
och kunde inte gå. Efter det att svullnaden försvunn<strong>it</strong> förändras saker och ting<br />
till det bättre. När svullnaden väl försvunn<strong>it</strong> kommer förbättringar bara som<br />
ett resultat av hårt arbete och träning.<br />
Rehabil<strong>it</strong>ering<br />
Det är viktigt att personen stimuleras intensivt hela tiden. För bara några år<br />
sedan trodde man att ingenting kunde göras efter det att ett år eller så passerat.<br />
Det tror man inte längre – på Sundsgården har vi funn<strong>it</strong> dramatiska<br />
förbättringar även när 10-15 år gått sedan någon fick en stroke.<br />
När patienten lämnar sjukhuset för att åka hem är han inte färdig att<br />
återvända till s<strong>it</strong>t arbete. Det finns ett utrymme som måste fyllas. På<br />
folkhögskolorna arbetar vi hårt för att det skall bli naturligt att någon<br />
kommer till en <strong>folkhögskola</strong> efter rehabil<strong>it</strong>eringen. Folkhögskolor i olika<br />
delar av Sverige har speciella kurser för afatiker. De erbjuder uppenbarligen<br />
en god miljö för dessa kurser. En person <strong>med</strong> afasi ses inte som en patient<br />
utan som en studerande bland andra studerande – en studerande <strong>med</strong> särskilda<br />
behov.<br />
Den studerande måste göra allt själv, så mycket som han över huvud taget kan<br />
– ingen bär hans disk om han kan göra det själv. Rullstolen ställs åt sidan om<br />
han kan gå <strong>med</strong> rollator, osv. Målet är att han skall kunna sköta så mycket<br />
som möjligt av s<strong>it</strong>t vardagliga liv.<br />
När någon har expressiv afasi tror folk ofta att eftersom han inte kan tala, så<br />
kan han inte förstå. Så varför tala <strong>med</strong> honom? Om han har svårt för att tala<br />
är det lätt att det slutar i att du inte fattar vad han vill säga till dig. Du måste<br />
själv vara stark för att hantera sådant. När en person behöver tal mer än<br />
någonsin är det risk att folk gradvis slutar att tala <strong>med</strong> honom. Hans fru<br />
kanske börjar svara i stället för honom – <strong>med</strong> de bästa avsikter. De har –<br />
kanske – levt så länge tillsammans att de förstår varandra ”i anden”. Men varje<br />
gång hon svarar i stället för honom, ger hon honom budskapet: du kan inte<br />
hantera detta själv.<br />
25
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
I skolan finns ingen fru i närheten så han måste själv försöka göra sig förstådd.<br />
I skolan är han <strong>med</strong> i en grupp och ibland är han ensam <strong>med</strong> personalen. Det<br />
lär honom att koncentrera sig även <strong>med</strong> andra runt omkring sig. Sådant är<br />
livet; det händer saker och ting runt omkring dig och du måste ändå fullfölja<br />
dina uppgifter.<br />
Första målet<br />
Det idealiska är att en person <strong>med</strong> expressiv afasi automatiskt överförs till<br />
<strong>folkhögskola</strong> efter någon tid. Hos oss kommer han då att gå på en kortkurs i 5<br />
eller 10 dagar för att se om Sundsgården är det rätta för honom. Dessa korta<br />
kurser är nästan gratis för deltagarna (i mars 2002 var kostnaden 80 kronor<br />
per dag). Det ger också skolpersonalen en chans att se om han kommer att<br />
kunna förbättras genom att gå en lång kurs. Ibland kan det vara för tätt efter<br />
stroken och afatikern kanske ännu inte insett att han måste arbeta hårt för att<br />
förbättra sin s<strong>it</strong>uation. Det tar vanligen en viss tid innan han inser att hans liv<br />
behöver en <strong>ny</strong>orientering, att han inte kan återvända till s<strong>it</strong>t gamla arbete, att<br />
han måste skaffa sig en <strong>ny</strong> sysselsättning osv. Detta innebär inte att han skall<br />
acceptera sin s<strong>it</strong>uation genom att bli passiv – snarare, att han skall fortsätta<br />
från en <strong>ny</strong> utgångspunkt.<br />
Studiekostnader<br />
Kostnaden för de långa kurserna – 24 veckor på Sundsgården – kan finansieras<br />
på många olika sätt. Det vanligaste är att de betalas genom den sociala<br />
försäkringen. Efter en olycka kanske ett försäkringsbolag betalar och ibland<br />
betalar arbetsgivaren. Tråkigt nog – ibland är det ingen som vill betala.<br />
Försäkringskassan betalar för studierna om de är en väg tillbaka till arbete.<br />
Ofta önskas något slag av garanti att studierna kommer att öppna<br />
arbetsmarknaden. Men vem kan garantera något i fall som dessa? Vi kan<br />
garantera att varje studerande kommer att må bättre, att hans självförtroende<br />
kommer att förbättras, något som kommer att kosta samhället mindre i det<br />
långa loppet.<br />
Distansundervisning<br />
En del elever kan inte lämna sina hem av olika skäl. Det kan vara viktigt att<br />
de är hemma om de har små barn, till exempel. Då är det ingen bra idé att<br />
vara borta hela veckan. När någon har studerat ett eller två år kan det vara en<br />
god idé att fortsätta studierna hemma, i kontakt <strong>med</strong> sin ”gamla” skola.<br />
Andra, som inte var<strong>it</strong> elever på skolan, kan börja studera <strong>med</strong> handledning<br />
som skolan ställer upp <strong>med</strong>. De kan antingen studera hemma eller gå till ett<br />
lärcentrum för vuxna där de kan använda datorerna och även få handledning.<br />
Fördelen <strong>med</strong> det är att få den sociala kontakten <strong>med</strong> andra i samma s<strong>it</strong>uation.<br />
26
Olika former av kommunikation<br />
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Asynkron kommunikation<br />
Asynkron kommunikation innebär icke-samtidig kommunikation, dvs. lärare<br />
och elev möts inte samtidigt. Här kan man jämföra <strong>med</strong> trad<strong>it</strong>ionell<br />
brevundervisning fast <strong>med</strong> modern teknik. Idag används Internet, e-post eller<br />
någon nätbaserad plattform. Exempel på det sistnämnda är First Class (FC)<br />
som är en beprövad metod för distansundervisning. FC kan användas dels<br />
som individuell undervisning, där man skickar individuellt anpassade<br />
uppgifter till varje elev, dels kan man också lägga ut gemensamma uppgifter i<br />
en konferens, som kan hämtas av alla elever.<br />
Fördelar<br />
Asynkron kommunikation har flera fördelar. Det är ett billigt system.<br />
Programvaran är gratis och det kostar enbart för uppkopplingen till FC när<br />
man skall hämta uppgifterna. När uppgifterna väl hämtats kan man så koppla<br />
ner sig igen. Det är ett förhållandevis enkelt system att använda, något som är<br />
viktigt när vi pratar om funktionshindrade. När det sedan gäller afasidrabbade<br />
är det inte nödvändigt att man kan tala. Man kan använda systemet ändå.<br />
Varken lärare eller elev är bunden till tid (eller plats). Man kan skicka och<br />
besvara uppgifter var man än befinner sig och vid tillfälle som passar.<br />
Nackdelar<br />
En nackdel <strong>med</strong> asynkron kommunikation är att man missar mycket av den<br />
fysiska kontakten <strong>med</strong> lärare och kursdeltagare. Därför är det viktigt att man<br />
kombinerar FC <strong>med</strong> fysiska träffar. Se vidare nedan.<br />
Synkron kommunikation<br />
Med synkron kommunikation menas samtidig kommunikation dvs. lärare och<br />
elev ser och hör varandra i realtid. Man skiljer här på två olika tekniska<br />
varianter, dels internetbaserad, dels kommunikation via telenätet (ISDN). När<br />
det gäller internetbaserad kommunikation kan nämnas program som<br />
Netmeeting och exempel på ISDN-baserad programvara är PictureTel. I båda<br />
dessa program kan man ringa upp varandra och se och höra den uppringde i<br />
realtid. Det finns också möjligheter, vilket är mycket viktigt, att dela<br />
dokument. Läraren kan alltså öppna<br />
t ex ett Worddokument på sin skärm och sedan skicka över det till mottagaren<br />
och sedan gemensamt diskutera de uppgifter som finns i Worddokumentet.<br />
Naturligtvis är det en fördel om man kan kombinera dessa två system, dvs. att<br />
kombinera användningen av FC <strong>med</strong> PictureTel anslutning.<br />
27
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Fördelar<br />
Den största fördelen <strong>med</strong> synkron kommunikation är givetvis att man kan se<br />
eleven. I kontakten <strong>med</strong> afasidrabbade är detta mycket viktigt, vilket vid flera<br />
tillfällen omv<strong>it</strong>tnats av elever som provat på detta. Läraren ser direkt om<br />
eleven uppfattat frågorna. PictureTel är mycket enkelt att använda, det är som<br />
en telefon.<br />
Nackdelar<br />
Den största nackdelen <strong>med</strong> PictureTel är att det är ett dyrt system. Dels är<br />
programvaran dyr, dels kan det bli mycket dyrt <strong>med</strong> installation av ISDN,<br />
beroende på var man bor i landet. Detta leder till att bildkommunikation inte<br />
kan bli ett alternativ för funktionshindrade i glesbygd, vilket annars i sig<br />
skulle vara en utmärkt tanke. Men skall man betala 30-40000 kr för en ISDNuppkoppling<br />
är detta alternativ inte aktuellt. För afasidrabbade gäller<br />
dessutom att man inte bör ha förlorat för mycket av s<strong>it</strong>t tal, eftersom systemet<br />
till stor del bygger på muntlig kommunikation.<br />
Vad beträffar Netmeeting är det ett gratisprogram och det enda man behöver<br />
komplettera sin dator <strong>med</strong> är högtalare och en enkel kamera. Högtalare följer<br />
i regel <strong>med</strong> datorn och kameran är relativt billig. Netmeeting<br />
är tyvärr krångligt att använda i och <strong>med</strong> att man måste använda IP-nummer<br />
för att kunna ringa upp i stället för ett vanligt telefonnummer som i<br />
PictureTel. Det krävs alltså l<strong>it</strong>e större datorvana för att använda<br />
bildkommunikation. Lärare och elev är bundna till att vara anträffbara vid<br />
bestämda tider.<br />
Kombination av synkron och asynkron kommunikation<br />
Under senaste året har vi på Sundsgården inlett ett samarbete <strong>med</strong><br />
Medborgarskolan i Ängelholm. Där har vi bl. a. haft en grupp från<br />
Afasiföreningen i Ängelholm. Dessa har träffats två gånger i veckan i<br />
Medborgarskolans lokaler och läraren har funn<strong>it</strong>s på Sundsgården. På plats i<br />
Ängelholm har funn<strong>it</strong>s tillgång till handledare som hjälpt deltagarna <strong>med</strong><br />
framför allt den tekniska b<strong>it</strong>en. Här har vi använt oss av både FC och<br />
PictureTel. Uppgifterna har skickats via FC och lärare har funn<strong>it</strong>s tillgänglig<br />
på Sundsgården. Eleverna har alltså haft möjlighet att ringa upp för att få<br />
hjälp. Detta har var<strong>it</strong> en modell som vi praktiserat <strong>med</strong> mycket stort utbyte<br />
för alla inblandade parter.<br />
Fördelar<br />
Den största fördelen <strong>med</strong> den här modellen är tillgången till handledare som<br />
kan vara till hjälp <strong>med</strong> det tekniska. Handledaren har också en viktig social<br />
funktion, vilket visat sig vara en fördel i att utveckla språkträningen, men<br />
även en social gemenskap är mycket viktig. Att dricka en kopp kaffe<br />
tillsammans är inte minst viktigt i detta sammanhang.<br />
28
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Nackdelar<br />
Den största nackdelen <strong>med</strong> denna typ av undervisning är kostnaderna. Här<br />
får man förutom PictureTel även kostnader för både lärare och handledare.<br />
Dessutom binder detta upp läraren till bestämda tider då han måste vara<br />
anträffbar.<br />
En annan nackdel för funktionshindrade är att man måste ha möjlighet att ta<br />
sig till lokalen, vilket kan vara ett problem för rörelsehindrade.<br />
Ytterligare faktorer att beakta<br />
Distansundervisning kan <strong>med</strong> dessa hjälp<strong>med</strong>el vara ett utmärkt alternativ till,<br />
eller fortsättning på den undervisning som påbörjats på <strong>folkhögskola</strong>n.<br />
Vi anser det också viktigt att man har fysiska träffar. Flera av våra elever har<br />
v<strong>it</strong>tnat om betydelsen av dessa träffar, inte minst för att inte bli isolerad vid<br />
sin dator. Det kan betyda att man i vissa fall måste ha hjälp av assistent för att<br />
kunna komma till träffen.<br />
En viktig sak att nämna är också <strong>ny</strong>ttan av syntetiskt tal, alltså få en text<br />
uppläst i datorns högtalare eller headset.<br />
Tidigare har kval<strong>it</strong>én på dessa hjälp<strong>med</strong>el inte var<strong>it</strong> så hög, det har låt<strong>it</strong> för<br />
syntetiskt vilket gjort att många har tröttnat på att lyssna. Nu har dessa<br />
hjälp<strong>med</strong>el bliv<strong>it</strong> bättre bl. a. genom en produkt som heter Text-Help. För<br />
vissa afasidrabbade kan detta vara till stor hjälp i och <strong>med</strong> att man kan<br />
använda funktionen till all slags text på skärmen, även Internet och E-post.<br />
En annan sak som man måste ta hänsyn till är de ekonomiska villkoren för<br />
deltagarna. För att få CSN-bidrag krävs studier på minst halvfart, något som<br />
många funktionshindrade kan få svårt att klara. Dessutom kan det vara svårt<br />
för många funktionshindrade att klara de investeringar i form av dator och<br />
programvara som måste göras. Bidrag lämnas i regel inte till dator men<br />
däremot kan skolan få bidrag till anpassning av skolans utrustning.<br />
En vanlig föreställning är att distansundervisning blir billigare men så är ofta<br />
inte fallet, mycket på grund av nämnda kringkostnader.<br />
En annan viktig fråga är hur man räknar den tid som läraren lägger ned på<br />
distansundervisning. Idag är det ofta så att läraren får en schablontid i timmar,<br />
men att mycket görs vid sidan av denna tilldelning.<br />
En annan kostnad som man måste ta hänsyn till är fortbildningsinsatser för<br />
lärare och ev. handledare. Det är mycket viktigt att personalen får en<br />
grundutbildning dels i distansundervisning men självklart också om det<br />
specifika handikappet. Till dessa investeringar hör naturligtvis också<br />
investeringar i teknik. Lärare skall utrustas <strong>med</strong> datorer så att man kan arbeta<br />
även hemifrån <strong>med</strong> distansundervisning.<br />
29
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Sammanfattning<br />
För afasidrabbade kan distansundervisning vara ett mycket bra komplement<br />
till folkhögskolekurser, framför allt som en fortsättning på en kurs som<br />
fullgjorts vid <strong>folkhögskola</strong>n. Men som vi ser det måste det framför allt bli<br />
individuellt anpassade studier, vilket kräver större insatser från lärarens sida än<br />
vid trad<strong>it</strong>ionella distanskurser som läggs ut i<br />
t ex en konferens. Dessutom kräver det ett merarbete från lärarens sida att ta<br />
fram lämpligt material vilket gör att det är viktigt att h<strong>it</strong>ta en vettig<br />
ekonomisk uppgörelse <strong>med</strong> skolans ledning. Med rätt anpassning till det<br />
specifika handikappet kan distansundervisning bli ett mycket bra alternativ<br />
till trad<strong>it</strong>ionell utbildning.<br />
Erik Jivegård, Sven Gunnemo, Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
30
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
31
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Vardagsmatematik på distans – ett sätt att umgås.<br />
Inledning<br />
Följande kursbeskrivning är grundad på en kurs som jag planerade och<br />
genomförde under våren 2001. Den första tanken var att erbjuda deltagare<br />
<strong>med</strong> olika begåvningshinder möjligheten att studera på distans. Eftersom<br />
matematik är ett av mina huvudämnen så kändes det viktigt att koncentrera<br />
sig på de tillfällen i vardagen där målgruppen anser sig behöva<br />
matematikkunskaper. Förutom det matematiska arbetet så var syftet att<br />
deltagarna skulle upptäcka <strong>ny</strong>a kommunikationsmöjligheter och få fler<br />
verktyg som kan möjliggöra ett livslångt lärande.<br />
Erfarenheter från första kursgenomförandet har gett upphov till en del<br />
förändringar och <strong>ny</strong>a idéer som fått komplettera originalkursen. Vår tanke är<br />
att genomföra den modifierade kursen under vårterminen 2003.<br />
Målgrupp<br />
Kursen vänder sig till deltagare <strong>med</strong> olika begåvningshinder som tidigare gått<br />
på <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong>. Att de gått på skolan gör rekryteringen mycket<br />
lättare. Vi har kännedom om deras kunnande på både det matematiska och<br />
datatekniska området, vilket gör att vi kan bedöma deras möjligheter att klara<br />
de olika kursmomenten. Matematiken i kursen anpassas direkt till<br />
kursdeltagarna, men när det gäller dataanvändandet så är det vissa saker som<br />
man måste klara för att kunna delta.<br />
Eftersom kursen är en distanskurs <strong>med</strong> fysiska träffar så bör deltagarna vara<br />
bosatta i Skellefteå <strong>med</strong> omnejd eller ha mycket goda möjligheter att<br />
transportera sig till träffarna.<br />
Syfte<br />
Kursen är utvecklad och planerad <strong>med</strong> två olika syften som utgångspunkt.<br />
Det ena syftet är att kursen ska ge deltagarna <strong>ny</strong>a kommunikationsmöjligheter<br />
och öka deras möjligheter till ett livslångt lärande. Distanskurser av det här<br />
slaget kan bidra till att bryta isolering och generera <strong>ny</strong>a möjligheter till<br />
personliga kontakter. Det andra syftet är att erbjuda deltagarna en kurs där de<br />
får arbeta <strong>med</strong> matematiska problem som de stöter på i s<strong>it</strong>t vardagliga liv.<br />
Därför är kursen en kurs i matematik, men utformningen och det<br />
gemensamma arbetet ska bredda deltagarnas möjligheter att utvecklas på fler<br />
plan än det matematiska.<br />
32
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Kursens upplägg<br />
Kursen är planerad för 6-8 deltagare och leds av en kursledare som är pedagog<br />
och matematiker. Det behövs förutom kursledaren en handledare som kan<br />
bistå deltagarna både tekniskt och socialt. Dessutom är det vid distanskurser<br />
alltid bra om det finns ytterligare en person som är insatt i kursupplägget och<br />
som träffar kursdeltagarna vid kursstarten. Denna person ska finnas <strong>med</strong> i<br />
bakgrunden som support ifall kursledaren av någon anledning inte har<br />
möjlighet att själv slutföra kursen.<br />
Tidsmässigt är kursen utformad för att vara igång under en<br />
fyramånadersperiod. Under den perioden har vi fem fysiska träffar på <strong>Solviks</strong><br />
<strong>folkhögskola</strong> <strong>med</strong> 3-4 veckors mellanrum.<br />
Upplägget innebär att vi har fyra mellanliggande distansperioder under vilka<br />
arbetet bedrivs <strong>med</strong> kontakter via First Class. Eftersom alla deltagare inte har<br />
tillgång till egna datorer <strong>med</strong> internetuppkoppling, så finns<br />
möjligheten att <strong>ny</strong>ttja ett studiecenter som ligger inne i centrala Skellefteå.<br />
Proceduren att ta sig till en dator får inte bli för tidskrävande eller på annat<br />
sätt för besvärligt.<br />
De fysiska träffarna på skolan är förlagda till dagtid och sträcker sig över en<br />
hel dag. Det är viktigt att tiden räcker till både social samvaro, dataträning<br />
och matematiskt arbete. Schemat när man träffas får inte kännas pressat.<br />
Vår ursprungliga tanke var att ha dessa fem träffar på skolan och en tidig träff<br />
i studiecentret för att deltagarna skulle bli bekanta <strong>med</strong> den miljön. Därefter<br />
skulle handledaren och de enskilda deltagarna göra upp om när de skulle<br />
träffas i studiecentret. När första kursen kom igång insåg vi snabbt att det<br />
krävs en regelbundenhet i dessa mellanliggande träffar också. De flesta av<br />
deltagarna har en välstrukturerad vardag, som de fått hjälp av personer i sin<br />
närhet att planera upp. För att passa in i detta liv krävs att träffarna för att<br />
<strong>ny</strong>ttja studiecentret finns inplanerade i förväg. Därför planerade vi in minst<br />
två studiecenterträffar under varje distansperiod. Vi valde att ha dessa träffar<br />
samma veckokväll och vid samma tidpunkt. Under dessa träffar fanns<br />
handledaren alltid på plats och kursledaren deltog ibland. Beroende på vilka<br />
deltagarna är så kan man säkert variera träffstrukturen när det gäller de<br />
mellanliggande mötena under distansperioderna. Det finns deltagare i<br />
målgruppen som vill ha och behärskar en större frihet i tid.<br />
Erfarenheten säger att struktur och regelbundenhet är mycket viktigt, till och<br />
<strong>med</strong> viktigare än vad vi från början trodde. Många av deltagarna vid den<br />
första kursen hade ett stort behov av att veta allt långt i förväg. Då kan det<br />
även handla om sådant som vilken tid färdtjänsttaxin ska komma.<br />
33
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Kursens innehåll<br />
Innehållsmässigt är kursen upplagd så att varje distansperiod är ett<br />
arbetsområde. Arbetsområdet introduceras på den föreliggande träffen och<br />
summeras på den efterföljande. Den första träffen och den följande<br />
distansperioden ägnas åt att kursdeltagarna ska lära känna varandra och lära<br />
sig använda konferenssystemet First Class. De återstående tre<br />
distansperioderna ägnas åt tre olika vardagsmatematiska områden. Vilka dessa<br />
är bestämmer vi inte i förväg utan det måste deltagarna själva få vara <strong>med</strong> och<br />
avgöra.<br />
För att ge en tydligare och mer detaljerad bild av kursinnehållet så följer här<br />
en beskrivning av kursen från början till slut. Exempel på vilka uppgifter som<br />
deltagarna får att arbeta <strong>med</strong> kommer att ingå. Ytterligare uppgiftsexempel<br />
bifogas längst bak i rapporten.<br />
Första fysiska träffen<br />
Den första träffen startas upp <strong>med</strong> ett gemensamt fika där vi tar oss tid att<br />
småprata och börja lära känna varandra. Det är viktigt att kursledaren,<br />
handledaren och ”supporten” alla är <strong>med</strong>. Vi har erfar<strong>it</strong> att det är svårt att<br />
komma in i gruppen vid ett senare tillfälle eftersom personlig till<strong>it</strong> är mycket<br />
viktig för många av deltagarna i vår målgrupp.<br />
Efter en timmes socialt umgänge är det dags att börja arbeta vid datorerna.<br />
Det är viktigt att känna sig fram, att genomgången av det <strong>ny</strong>a systemet inte får<br />
gå för fort. Genom att ta ett steg i taget och träna på olika delmoment så<br />
börjar vi <strong>med</strong> att lära deltagarna de allra enklaste delarna av konferenssystemet<br />
First Class. Vi har gjort i ordning en enkel FC-manual som endast innehåller<br />
de allra viktigaste momenten. Vi går naturligtvis gemensamt igenom allt som<br />
de ska lära sig, men manualen kan vara bra att ha till hands vid andra tillfällen<br />
när kursledningen inte är <strong>med</strong>. Med en manual kan även anhöriga eller<br />
boendepersonal hjälpa deltagarna när de arbetar hemifrån.<br />
Det krävs att man är fler än en person som kan hjälpa till vid första<br />
datatillfället, eftersom deltagarnas datorvana oftast skiljer sig i hög grad. Det<br />
finns ett behov av personlig undervisning och ett personligt inlärningstempo.<br />
Om en deltagare känner sig stressad och trött av datamiljön så bör det finnas<br />
möjligheter att sätta sig i en vilstol och ägna en stund åt något annat.<br />
Vid första datatillfället får deltagarna lära sig logga in, skriva till varandra och<br />
h<strong>it</strong>ta i den för kursen upplagda konferensen. På varje deltagares skrivbord<br />
finns en personlig mailbox samt kursens ikon som heter Vardagsmatematik.<br />
Kursen har två olika platser där <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et äger rum. En kafékonferens för<br />
34
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
socialt prat och ett klassrum för det matematiska arbetet. Vid första tillfället<br />
övar vi att skriva i de två olika rummen.<br />
Efter ett pass i datasalen tar vi paus och äter lunch tillsammans. Det är av<br />
yttersta vikt att det finns gott om möjligheter att ta rast och prata l<strong>it</strong>e <strong>med</strong><br />
varandra. Vid det första kursgenomförandet ägnade vi eftermiddagen till<br />
ytterligare dataövning då deltagarna fick arbeta l<strong>it</strong>e mer självständigt <strong>med</strong> sina<br />
<strong>ny</strong>a kunskaper. Till nästa gång kommer vi att korta av det arbetspasset,<br />
eftersom deltagarna blev mycket trötta. Det är bättre att ägna eftermiddagen<br />
åt någon social övning eller något matematiskt spel. Här är det bra att påbörja<br />
diskussionen om var i vardagen deltagarna anser att de använder matematiska<br />
färdigheter.<br />
Första distansperioden<br />
Nästa steg blir att se till att deltagarna som har dator hemma lyckas <strong>med</strong><br />
installationen av First Class. Med sig från första träffen har de programmet på<br />
en CD-skiva samt en instruktion för hur installationen går till. Det är<br />
handledarens uppgift att se till att deltagarna får den hjälp de behöver för att<br />
få programmet att fungera hemma. Handledaren kan åka hem till deltagarna<br />
för att hjälpa till.<br />
För de deltagare som inte har en egen dator <strong>med</strong> internetuppkoppling gäller<br />
det att använda studiecentrets datorer. Vi planerar in en tidig träff i<br />
studiecentrets lokaler för att deltagarna snabbt ska bli bekanta <strong>med</strong> miljön.<br />
Vårt studiecenter har tre datorplatser, en harmonisk miljö och ett l<strong>it</strong>et kök<br />
där man kan brygga sig en kopp kaffe och umgås. Handledaren ansvarar för<br />
de praktiska arrangemangen kring studiecenterträffarna.<br />
Den första distansperiodens uppgifter är inte så omfattande eftersom alla<br />
deltagare måste få tid på sig att installera och öva på att använda First Class.<br />
Följande uppgifter ska deltagarna utföra innan den andra fysiska träffen på<br />
skolan. Observera att deltagarna får sina uppgifter presenterade i<br />
klassrumskonferensen.<br />
1. Skriv en kort presentation om dig själv i kaféet. Du kan berätta om<br />
dina fr<strong>it</strong>idsintressen, var du jobbar osv.<br />
2. Skriv ett <strong>med</strong>delande här i klassrummet och tala om vilka tre<br />
matteområden från listan här nedanför som du tycker verkar mest<br />
intressanta.<br />
3. Skriv ytterligare ett <strong>med</strong>delande här i klassrummet och försök svara på<br />
frågan: När använder du matte i vardagslivet?<br />
35
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Listan som de kan välja matteområden från:<br />
- Hur man räknar <strong>med</strong> pengar.<br />
- Hur man räknar ut rabatter och liknande.<br />
- Hur man mäter och räknar <strong>med</strong> längd.<br />
- Hur man väger och räknar <strong>med</strong> vikt.<br />
- Hur man mäter och räknar <strong>med</strong> volym (l<strong>it</strong>er, decil<strong>it</strong>er osv).<br />
- Hur man räknar om recept.<br />
- Hur man läser tabeller och diagram.<br />
- Hur man kan räkna ut hur många tapetrullar som man behöver när<br />
man ska tapetsera ett rum.<br />
- Hur man gör upp en budget. Hur man kan planera sin ekonomi.<br />
- Ni kan säkert komma på några egna förslag också.<br />
Sedan är det kursledarens uppgift att uppmuntra och påminna alla deltagarna<br />
om att göra uppgifterna. När samtliga deltagare valt ut de områden de vill<br />
arbeta <strong>med</strong> väljer kursledaren ut de tre populäraste vardagsmatematiska<br />
områdena och börjar planera arbetsmaterialen till matematikområde 1,2 och<br />
3. Varje område ska innehålla matematiska uppgifter att diskutera i First<br />
Class, praktiska övningar att jobba <strong>med</strong> på den fysiska träffen när<br />
arbetsområdet inleds samt ett uppgiftshäfte som deltagarna ska arbeta <strong>med</strong><br />
hemma under distansperioden. Vid första kursgenomförandet valde<br />
deltagarna att de ville arbeta <strong>med</strong> hur man räknar <strong>med</strong> pengar, rabatter samt<br />
volym och recept. De uppgiftsexempel som finns <strong>med</strong> i den följande<br />
beskrivningen är hämtade från det första kursgenomförandet.<br />
Andra fysiska träffen<br />
Den andra kursdagen på Solvik är indelad i tre arbetspass. Först ett pass i<br />
datasalen för att träna på First Class, efter fikat en matematiklektion och efter<br />
lunch matematikövningar vid datorerna.<br />
Under den första distansperioden har några deltagare jobbat från studiecentret<br />
och andra hemifrån. Det är därför viktigt att börja dagen <strong>med</strong> att repetera de<br />
olika momenten i First Class och kolla om deltagarna haft problem <strong>med</strong><br />
användandet. Nu kan man även lära ut l<strong>it</strong>e fler finesser och olika sätt att<br />
levandegöra datorkommunikationen. Det kan vara hur man ändrar typsn<strong>it</strong>t,<br />
byter färg eller storlek. Hur man svarar <strong>med</strong> c<strong>it</strong>at eller hur man visar att man<br />
skämtar. Det är viktigt att man i gruppen diskuterar vad man kan och inte<br />
kan skriva. Finns det saker som är för privata? Vad är det för skillnad på att<br />
skriva till någons privata brevlåda och att skriva något i kafékonferensen? Det<br />
här datatillfället ska vara till för att utveckla deltagarnas First Classkunnande<br />
och ge dem övning i att kommunicera <strong>med</strong> varandra via datorerna.<br />
Efter fikat är det dags att introducera kursens första vardagsmatematiska<br />
36
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
område. Det är trevligt att komma bort från datamiljön en stund, så vi håller<br />
till i ett annat klassrum. Kursledaren börjar <strong>med</strong> att förklara hur det<br />
matematiska arbetet ska gå till. Det första matteområdet som påbörjas vid<br />
denna träff ska sträcka sig över en distansperiod och kommer att avslutas vid<br />
nästa fysiska träff på Solvik. Under distansperioden ska deltagarna jobba <strong>med</strong><br />
matematikuppgifter hemma. Både via datorn, i kontakt <strong>med</strong> kursledaren och<br />
varandra, och individuellt <strong>med</strong> ett uppgiftshäfte som de får <strong>med</strong> sig hem.<br />
Vid första kursgenomförandet hade samtliga deltagare önskat att få arbeta<br />
<strong>med</strong> hur man räknar <strong>med</strong> pengar, så vi började <strong>med</strong> det området. Vi startade<br />
<strong>med</strong> att diskutera vad som är lätt och vad som är svårt när det gäller pengar.<br />
Sedan spelade vi ett spel där man jobbar <strong>med</strong> att räkna pengar. Man köper<br />
saker, man betalar räkningar, man får lön och så vidare. I spelet är kursledaren<br />
bank och deltagarna använder pengar som ser ut precis som vanliga svenska<br />
sedlar och mynt. Därefter fick deltagarna de uppgiftshäften som de skulle ta<br />
<strong>med</strong> hem och vi t<strong>it</strong>tade igenom dem för att se att alla förstod hur de skulle<br />
arbeta. Här nedan följer exempel på uppgifter från uppgiftshäftet. Det är<br />
viktigt <strong>med</strong> bilder som illustrerar uppgifterna och att layouten känns luftig.<br />
Hela häftet finns bifogat som bilaga 1.<br />
Exempel 1:<br />
Lena har 100 kronor. Hon vill köpa en väska för 150 kronor. Hur mycket<br />
pengar fattas?<br />
Exempel 2:<br />
Fredrik har 70 kronor. Han köper en T-shirt för 25 kronor, en boll för 10<br />
kronor och ett slagträ för 20 kronor. Hur mycket pengar har han kvar?<br />
Exempel 3:<br />
Hur mycket kostar skrivmaskinen och blockflöjten tillsammans?<br />
Finns en bild som visar att priset på blockflöjten är 100 kronor och att<br />
skrivmaskinen kostar 755 kronor.<br />
Exempel 4:<br />
Det är marknad i Furuberg. Åsa och Anna är <strong>med</strong> sina föräldrar och syskon<br />
på tivoli. Inträdet är 5 kronor för barn och 10 kronor för vuxna.<br />
Hur mycket ska Åsas pappa betala i inträde för 2 vuxna och 3 barn?<br />
Uppgiftshäftet innehåller många illustrationer <strong>med</strong> bilder av pengar där man<br />
helt enkelt ska räkna hur mycket det är. Samtliga uppgiftshäften som används<br />
under kursen ska ha extrauppgifter av l<strong>it</strong>e svårare karaktär på slutet. Dessa<br />
uppgifter är valfria och är till för att stimulera de deltagare som är snabba och<br />
behöver l<strong>it</strong>e mer arbete.<br />
Efter lunch fortsätter det matematiska arbetet i datasalen. Deltagarna får träna<br />
37
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
på att lösa matematiska uppgifter via First Class, på precis samma sätt som de<br />
sedan ska jobba under distansperioden. Kursledaren skriver in uppgifter i<br />
klassrumskonferensen och deltagarna svarar. Här kan kursledaren hela tiden<br />
skriva kommentarer till lösningar, in<strong>it</strong>iera matematiska diskussioner osv. Det<br />
är mycket viktigt att ge deltagarna rikligt <strong>med</strong> beröm och att inget inlägg<br />
förblir obesvarat eller tillåts försvinna i mängden. Deltagarna är olika snabba<br />
och även de långsammaste måste få respons i diskussionen, även om flera<br />
deltagare gått vidare framåt.<br />
Här följer exempel på uppgifter från första kursgenomförandets övningspass:<br />
Exempel 1:<br />
Du ska betala för en tröja som kostar 165 kronor och ett par byxor som<br />
kostar 235 kronor. Du betalar <strong>med</strong> en femhundring och får tillbaka 80<br />
kronor. Vad gör du då?<br />
Exempel 2:<br />
Om du ska köpa en skjorta för 230 kronor och betalar <strong>med</strong> 300 kronor och<br />
får tillbaka 50 kronor. Vad gör du då?<br />
Exempel 3:<br />
Du vill växla en hundring till tjugolappar. Hur många tjugor får du då?<br />
Exempel 4:<br />
Du handlar för 440 kronor och betalar <strong>med</strong> en femhundring. Du får tillbaka<br />
160 kronor. Vad gör du då?<br />
Kursledaren läser naturligtvis svaren och frågar om, ifall det blir tokigt.<br />
Klassrumskonferensen är dessutom utmärkt för att diskutera andra frågor i<br />
ank<strong>ny</strong>tning till uppgifterna, till exempel moraliska frågor: Vad gör man om<br />
man får tillbaka för mycket pengar? Säger ni alltid till?<br />
Andra distansperioden<br />
Under den här perioden jobbar deltagarna <strong>med</strong> det redan nämnda<br />
uppgiftshäftet och får uppgifter från kursledaren via First Class. De senare ska<br />
deltagarna arbeta <strong>med</strong> i klassrumskonferensen. Här följer exempel på hur<br />
kursledaren kan ge deltagarna uppgifter under distansperioden. Uppgifterna är<br />
hämtade från första kursgenomförandets andra distansperiod:<br />
38
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Exempel 1:<br />
” Hej igen! Nu är det dags för några fler räkneuppgifter. Ni gjorde ett jättebra<br />
arbete på Solvik sist och det här är liknande uppgifter. Den här gången har jag<br />
satt fem olika uppgifter i samma <strong>med</strong>delande. Här kommer frågorna:<br />
1. Om du ska handla något som kostar 72 kronor och betalar <strong>med</strong> 4 st<br />
tjugolappar, vad får du tillbaka?<br />
2. Du ska köpa 4 st glödlampor som kostar 14 kronor styck. Hur mycket<br />
ska du betala?<br />
3. Du ska betala 114 kronor och lämnar fram 120 kronor. Hur mycket får<br />
du tillbaka?<br />
4. Du ska betala 52,50 kronor och lämnar fram 60 kronor. Hur mycket får<br />
du tillbaka?<br />
5. Du ska köpa en tidning för 11,50 kronor och betalar <strong>med</strong> en tjuga. Hur<br />
mycket ska du få tillbaka?<br />
Lycka till! Är det något ni vill ha hjälp <strong>med</strong> så är det bara att skriva och fråga.<br />
Kramar från Johanna ”<br />
Exempel 2:<br />
”Hejsan!<br />
Jag har en fråga som jag tycker det är intressant om vi kan diskutera. Den<br />
lyder såhär:<br />
Hur tycker ni att man ska göra om man blir tveksam på om man verkligen<br />
fått tillbaka rätt växel när man har betalat i en affär?<br />
Kan man l<strong>it</strong>a på att kassörskan alltid gör rätt?<br />
Skriv vad ni tycker och var noga <strong>med</strong> att läsa vad de andra tycker. Det blir<br />
intressant!<br />
Ha det så bra!<br />
Kram Johanna”<br />
Tredje fysiska träffen<br />
Den tredje fysiska träffen har samma tidsplanering som den föregående<br />
träffen. Det vill säga först ett pass i datasalen, sedan en matematiklektion och<br />
efter lunch ett matematikpass vid datorerna.<br />
Datapasset används den här gången till mer jobb <strong>med</strong> matematikuppgifter i<br />
det aktuella området, uppgifter som kursledaren lagt in i<br />
klassrumskonferensen innan kursdagens start. Nu finns det gott om tid för<br />
kursledaren och handledaren att gå runt i gruppen och se hur det fungerar för<br />
deltagarna. Det är viktigt att se om de läser varandras inlägg, om de förstår<br />
hur inläggen hänger ihop osv. Det är bra att det finns utrymme för<br />
individuella möten mellan kursledningen och deltagarna. Under detta pass ska<br />
39
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
deltagarna även skriva en l<strong>it</strong>en utvärdering om vad de anser om kursen såhär<br />
långt. Det är bra att få tidig respons så att man hinner ändra på eventuella<br />
problem. Deltagarna får även som uppgift att skriva in egna matteuppgifter<br />
som de andra i gruppen ska försöka lösa. Vid första kursgenomförandet blev<br />
detta inslag mycket populärt och det engagerade deltagarna i hög grad. Att<br />
formulera ett matematiskt problem åt någon annan är mycket bra träning,<br />
både matematiskt och språkligt.<br />
Efter fikat byter vi lokal och jobbar <strong>med</strong> matematiken utan datorer. Vi börjar<br />
<strong>med</strong> att prata om hur det gått att arbeta <strong>med</strong> uppgiftshäftet hemma. Vad var<br />
lätt? Vad var svårt? Deltagarna får lämna in häftena till kursledaren för<br />
rättning. Vi diskuterar även hur det fungerat <strong>med</strong> matematikuppgifterna i<br />
klassrumskonferensen. Även om deltagarna lämnat en skriftlig utvärdering så<br />
är det viktigt <strong>med</strong> kontinuerlig muntlig utvärdering av momenten. Det finns<br />
deltagare som har svårigheter <strong>med</strong> att uttrycka sig i skrift och som hellre<br />
berättar om sina åsikter. När det första vardagsmatematiska området är<br />
avslutat ägnar vi l<strong>it</strong>e tid åt någon avslappnande matematisk lek, eller något<br />
spel.<br />
Därefter är det dags att introducera nästa matematikområde, det område som<br />
ska sträcka sig från denna träff, över kommande distansperiod och fram till<br />
nästa fysiska träff på Solvik. Även denna period ska deltagarna jobba <strong>med</strong> ett<br />
uppgiftshäfte och <strong>med</strong> matematikuppgifter i klassrumskonferensen.<br />
Vid första kursgenomförandet valde deltagarna att ägna andra<br />
matematikområdet år att räkna <strong>med</strong> volymer och att räkna <strong>med</strong> recept.<br />
Området introducerades <strong>med</strong> en genomgång om våra vanligaste volymmått.<br />
Vi koncentrerade oss på l<strong>it</strong>er och decil<strong>it</strong>er. Det är viktigt att t<strong>it</strong>ta på olika<br />
volymer och inte bara prata om dem. Ta ett decil<strong>it</strong>ermått och kolla hur många<br />
mått vatten som du kan hälla i ett mjölkpaket osv. Sedan t<strong>it</strong>tade vi på det <strong>ny</strong>a<br />
uppgiftshäftet och deltagarna fick instruktioner beträffande de uppgifter som<br />
skulle kunna vara svåra att fixa alldeles själv. Uppgiftshäftet innehöll flera<br />
olika matlagningsrecept och frågor kring dessa. Vi t<strong>it</strong>tade på hur man ska<br />
räkna om ett recept för två personer till ett recept för fyra personer osv.<br />
Här nedanför följer några exempel på uppgifter från häftet. Hela häftet om<br />
volym och recept finns bifogat som bilaga 2.<br />
Exempel 1:<br />
Hur många decil<strong>it</strong>er är:<br />
6 l<strong>it</strong>er = _______<br />
4 l<strong>it</strong>er = _______<br />
9 l<strong>it</strong>er = _______<br />
40
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Exempel 2:<br />
Anna ska blanda saft. Hon häller 2 decil<strong>it</strong>er av saften i tillbringaren. Sedan<br />
fyller hon på vatten så att det blir en l<strong>it</strong>er färdig saft. Hur många decil<strong>it</strong>er<br />
vatten har hon hällt i?<br />
Exempel 3:<br />
Maria plockar lingon varje dag under en hel vecka. Hon plockar 2 l<strong>it</strong>er om<br />
dagen. Hur många l<strong>it</strong>er lingon plockar hon under hela veckan?<br />
Exempel 4:<br />
Trädgårdsmästaren i Furuberg hade ett stort trädgårdsland. Varje dag skördade<br />
han 200 l<strong>it</strong>er. Hur mycket skördade han på tre dagar?<br />
Två dagar i rad regnade det och han fick bara halv skörd dessa dagar. Hur stor<br />
blev skörden under de två regndagarna?<br />
En dag anställde han Maria och Fredrik som hjälpte honom att plocka bär.<br />
Maria plockade 65 l<strong>it</strong>er och Fredrik plockade 78 l<strong>it</strong>er. Hur mycket plockade<br />
de tillsammans?<br />
Exempel 5:<br />
Först finns det ett recept på hur man tillagar palt. Receptet är för 4 portioner.<br />
Deltagarna får följande frågor:<br />
1. Hur mycket potatis behöver man för att göra palt åt 8 personer?<br />
2. Hur mycket rimmat fläsk går det åt till 12 portioner palt?<br />
3. Hur mycket vetemjöl går det åt till 12 portioner palt?<br />
Efter lunch så är det dags för att åter arbeta vid datorerna. Kursledaren har nu<br />
lagt in övningsuppgifter om volym i klassrumskonferensen. Deltagarna får<br />
ägna den här timmen åt att träna på volym och samtidigt praktisera sina<br />
kunskaper om datakommunikation. Allt detta <strong>med</strong> tillgång till både<br />
kursledaren och handledaren.<br />
Tredje distansperioden<br />
Under den här perioden jobbar deltagarna <strong>med</strong> det redan nämnda<br />
uppgiftshäftet och får uppgifter från kursledaren via First Class. De senare ska<br />
deltagarna arbeta <strong>med</strong> i klassrumskonferensen. Här följer exempel på sådana<br />
uppgifter, de är hämtade från första kursgenomförandets tredje distansperiod:<br />
Exempel 1:<br />
Ur en l<strong>it</strong>er mjölk har du druck<strong>it</strong> upp 3 decil<strong>it</strong>er. Hur mycket mjölk finns det<br />
kvar i paketet?<br />
41
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Exempel 2:<br />
Du och tre vänner har plockat 2 l<strong>it</strong>er lingon tillsammans. Hur många decil<strong>it</strong>er<br />
lingon får du om ni ska dela lingonen lika mellan er?<br />
Exempel 3:<br />
I ett recept läser du att det behövs 12 potatisar till fyra portioner<br />
potatisgratäng. Hur många potatisar går det åt till 12 portioner potatisgratäng?<br />
Exempel 4:<br />
Om du blandar 2 dl koncentrerad saft och 7 dl vatten. Hur mycket saft får du<br />
då?<br />
Exempel 5:<br />
Vem åt mest hallon? Lisa som åt 3 decil<strong>it</strong>er eller Anna som åt en halv l<strong>it</strong>er?<br />
Exempel 6:<br />
Vilken tillbringare rymmer mest? Den i glas som rymmer 13 decil<strong>it</strong>er eller<br />
den i plast som rymmer 1 l<strong>it</strong>er?<br />
Parallellt <strong>med</strong> det matematiska arbetet i klassrumskonferensen pågår samtal av<br />
mer social karaktär i kafékonferensen. Även i kaféet bör kursledaren vara<br />
<strong>aktiv</strong> och både in<strong>it</strong>iera och delta i olika samtal.<br />
Fjärde fysiska träffen<br />
Även denna träff har samma upplägg som de tidigare eftersom deltagarna<br />
tycker om att ha en känd struktur att jobba efter. Under det första passet i<br />
datasalen så fortsätter arbetet <strong>med</strong> det pågående matematikavsn<strong>it</strong>tet. Vid första<br />
kursgenomförandet arbetade deltagarna <strong>med</strong> följande uppgifter:<br />
Exempel 1:<br />
Receptuppgifter i klassrumskonferensen:<br />
1. I ett sopprecept står det att man ska ha en halv l<strong>it</strong>er hönsbuljong till 4<br />
portioner. Hur mycket buljong ska man ha till 8 portioner?<br />
2. I ett kakrecept står det att man behöver 5 dl vetemjöl till 15 stycken<br />
kakor. Hur mycket mjöl behövs till 30 stycken kakor?<br />
3. Till 4 portioner av en gryta behövs 600 gram kött. Hur mycket kött<br />
behövs till 12 portioner gryta?<br />
4. Till en l<strong>it</strong>er jordgubbssylt går det åt 6 dl socker. Hur mycket socker<br />
behövs det till 3 l<strong>it</strong>er sylt?<br />
5. Till en sockerkaka går det åt 150 gram margarin. Hur mycket margarin<br />
går det åt till två sockerkakor?<br />
42
Exempel 2:<br />
Uppgiften ”En festmåltid” i kafékonferensen:<br />
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
”Tänk dig att du ska planera en tre rätters festmåltid. Hur skulle den vara?<br />
Skriv ett förslag <strong>med</strong> dina favor<strong>it</strong>rätter: En förrätt, en huvudrätt och en<br />
efterrätt. Det ska bli spännande att se vad ni gillar.<br />
Kram Johanna”<br />
Efter fikat är det dags för ett matematikpass. Vi börjar <strong>med</strong> att t<strong>it</strong>ta på hur<br />
arbetet <strong>med</strong> det pågående matematikområdet fungerat under distansperioden.<br />
Sen passar det bra <strong>med</strong> något praktiskt arbete. Man kan till exempel ägna sig<br />
åt att gissa längd, vikt och volym hos olika föremål. Efter det att deltagarna<br />
gissat får de mäta och väga för att ta reda på hur väl deras antaganden<br />
stämmer <strong>med</strong> verkligheten. Övningen ger en bättre uppfattning om våra mått,<br />
något som kommer väl till pass vid flera tillfällen i vardagslivet. Därefter är det<br />
tid att introducera det <strong>ny</strong>a matematikområdet och gå igenom vad det innebär.<br />
Vid första kursgenomförandet valde deltagarna att ägna det sista<br />
matematikområdet åt hur man räknar <strong>med</strong> rabatter. Vi började <strong>med</strong> att gå<br />
igenom hur man räknar ut priset när det är 50 % rabatt. Därefter pratade vi<br />
om att ibland anges rabatter i procent och ibland i kronor. Slutligen övade vi<br />
l<strong>it</strong>e på hur man räknar när det är 25 % rabatt. Därefter introducerades den<br />
kommande distansperiodens uppgiftshäfte. Här nedanför följer några exempel<br />
på uppgifter från häftet. Hela uppgiftshäftet om att räkna <strong>med</strong> rabatter finns<br />
bifogat som bilaga 3.<br />
Exempel 1:<br />
Ett par träskor har kostat 300 kronor. Hur mycket får man betala för<br />
träskorna när det är 50 % rabatt?<br />
Exempel 2:<br />
En tröja har på prislappen priset 260 kronor. I butiken står det att allt ska<br />
säljas till halva priset. Hur mycket får man då betala för tröjan?<br />
Exempel 3:<br />
En bukett påskliljor har tidigare kostat 75 kronor. Nu är det 25 kronors rabatt<br />
på alla buketter <strong>med</strong> sn<strong>it</strong>tblommor. Vad kostar då påskliljorna?<br />
Exempel 4:<br />
En 25 meter lång vattenslang har kostat 165 kronor. Med en rabattkupong får<br />
man 25 kronors rabatt. Hur mycket kostar slangen om du har kupong?<br />
43
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Exempel 5:<br />
Vilken av tröjorna är billigare?<br />
En T-shirt <strong>med</strong> stjärnor på som har kostat 400 kronor och som nu säljs <strong>med</strong><br />
50 % rabatt.<br />
Eller<br />
En T-shirt <strong>med</strong> ränder som har kostat 350 kronor och som nu säljs <strong>med</strong> 100<br />
kronors rabatt?<br />
Efter lunchen återvänder vi till datasalen för att jobba i klassrumskonferensen<br />
<strong>med</strong> det <strong>ny</strong>a matematikområdet. Här följer uppgiftsexempel från första<br />
kursgenomförandet:<br />
Exempel 1:<br />
Uppgifter om rabatt:<br />
1. En tröja har kostat 400 kronor men nu är det 50 % rabatt. Vad blir<br />
tröjans <strong>ny</strong>a pris?<br />
2. Ett par skor har kostat 600 kronor men nu är det 50 % rabatt. Vad blir<br />
skornas <strong>ny</strong>a pris?<br />
3. Ett par byxor har kostat 350 kronor. Det är 100 kronors rabatt. Vad blir<br />
byxornas <strong>ny</strong>a pris?<br />
4. En T-shirt har kostat 170 kronor. Det är 50 kronors rabatt. Vad blir Tshirtens<br />
<strong>ny</strong>a pris?<br />
Exempel 2:<br />
Uppgiften ”M<strong>it</strong>t bästa reafynd” från kafékonferensen:<br />
” Har du gjort något riktigt bra reafynd någon gång? Skriv och berätta! Kram<br />
Johanna”<br />
Fjärde och sista distansperioden<br />
Under den här perioden arbetar deltagarna individuellt <strong>med</strong> det redan<br />
nämnda uppgiftshäftet och tillsammans via First Class. Här följer några<br />
exempel på uppgifter som deltagarna kan jobba <strong>med</strong> i klassrumskonferensen<br />
om arbetsområdet är Rabatter.<br />
Exempel 1:<br />
En baddräkt kostar 299 kronor och affären lämnar 100 kronors rabatt. Vad<br />
måste man betala?<br />
Exempel 2:<br />
Du ska köpa en tröja som kostat 250 kronor. Vad blir billigare? Om du får 50<br />
% rabatt eller om du får 100 kronors rabatt?<br />
44
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Exempel 3:<br />
Om jag köper en jacka som kostat 650 kronor för halva priset, vad får jag<br />
betala då?<br />
Exempel 4:<br />
Ett par stövlar har kostat 440 kronor. Nu är det 50 % rabatt. Hur mycket får<br />
man då betala?<br />
Exempel 5:<br />
En bok som kostat 145 kronor säljs nu <strong>med</strong> 50 kronors rabatt. Vad får man då<br />
betala för boken?<br />
Femte och sista fysiska träffen<br />
Den sista träffens förmiddag följer samma mönster som de övriga träffarna. Vi<br />
börjar <strong>med</strong> ett pass i datasalen där vi arbetar <strong>med</strong> fler uppgifter i det aktuella<br />
matematikområdet. Här kan man även passa på och repetera de tidigare<br />
matematikområdena. Med ett antal blandade uppgifter från alla de områden<br />
som man arbetat <strong>med</strong> under kursperioden får deltagarna en känsla för hur<br />
mycket de lärt sig och det är stärkande för självförtroendet. Eftersom det är<br />
sista datapasset så passar vi på att skriva extra mycket småprat i<br />
kafékonferensen, bara för att det är trevligt.<br />
Efter fikat är det dags att avrunda det senaste matematikavsn<strong>it</strong>tet. Eftersom<br />
det är det sista tillfället så går vi igenom uppgiftshäftet tillsammans istället för<br />
att deltagarna ska lämna in det för rättning. Sen ägnar vi oss åt någon<br />
matematisk <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et. Det kan vara en tipsrunda som handlar om matematik,<br />
eller något matematiskt spel.<br />
Efter lunch är det tid till utvärdering. Vi pratar om hur det var<strong>it</strong>, men<br />
deltagarna får även skriftligt fylla i ett utvärderingsformulär. Här kan<br />
kursledaren och handledaren hjälpa till genom att skriva åt de deltagare som<br />
har motoriska svårigheter som gör att det tar lång tid att skriva. Sedan är det<br />
dags för en formell avslutning <strong>med</strong> utdelande av kursintyg och därefter en<br />
festlig avslutning <strong>med</strong> något riktigt gott att fika. Det är viktigt att deltagarna<br />
känner att de presterat något speciellt när de slutfört vår kurs.<br />
Speciellt för målgruppen:<br />
Metodiskt och pedagogiskt<br />
För deltagare ur vår målgrupp är det viktigt <strong>med</strong> en personlig kontakt <strong>med</strong><br />
kursledaren och handledaren. Relationen bygger på till<strong>it</strong> och förtroende och<br />
detta är något som man bör bygga upp redan från början. Därför är det<br />
lämpligt att vid kursstarten reservera gott om tid till det sociala samspelet. Låt<br />
det ta tid vid fikapauser och raster och låt de personliga samtalen få utrymme.<br />
45
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Det är viktigt <strong>med</strong> lugn och ro vid de olika inlärningstillfällena. Det finns<br />
ingen anledning att forcera tempot utan det måste få ta den tid det tar. Det<br />
kan vara svårt att anpassa sig till deltagarnas mycket varierade<br />
inlärningshastigheter, men det är lättare om man har reservuppgifter till de<br />
snabbaste deltagarna.<br />
En erfarenhet från första kursgenomförandet är att deltagarna har lätt för att<br />
besvara olika uppgifter och frågeställningar både i klassrummet och i kaféet.<br />
Det har visat sig vara svårare att läsa andras svar och reagera på andra<br />
kursdeltagares inlägg. För att träna på detta kommer nästa kurs att innehålla<br />
fler uppgifter av diskussionskaraktär. Förhoppningen är att deltagarna då<br />
tvingas att t<strong>it</strong>ta mer på vad de andra skriver.<br />
När det gäller de uppgiftshäften som deltagarna jobbar <strong>med</strong> individuellt på<br />
hemmaplan så måste man naturligtvis anpassa sig till vilka deltagarna är och<br />
vilken kapac<strong>it</strong>et de har på det matematiska området det gäller. Vid första<br />
kursgenomförandet räckte det <strong>med</strong> att varje häfte hade extrauppgifter i slutet<br />
som var svårare och som de snabbare deltagarna gjorde. Om nivåskillnaden i<br />
gruppen är stor får man istället erbjuda olika deltagare olika avancerade<br />
uppgiftshäften som handlar om samma vardagsmatematiska område. Det får<br />
naturligtvis inte vara för lätt, men det är värre om deltagaren tycker att det är<br />
för svårt och tappar modet. Det bästa sättet är att trappa upp svårighetsgraden<br />
stegvis och att de svåraste delarna är valfria.<br />
Speciellt för målgruppen:<br />
Praktiskt<br />
Vid rekrytering av deltagare från vår målgrupp så gäller det att vara mycket<br />
tydlig <strong>med</strong> informationen. Vi ringde först upp deltagarna för att kolla om de<br />
var intresserade, sen skickade vi en folder om kursen och sedan ringde vi upp<br />
dem igen. Erfarenheten vi gjort är att många tackar ja och är mycket pos<strong>it</strong>iva,<br />
för att sedan tacka nej vid nästa kontakt. Då har de oftast talat <strong>med</strong> anhöriga<br />
eller personal som hjälper dem att strukturera vardagen, och komm<strong>it</strong> fram till<br />
att det inte finns tid eller möjlighet att gå kursen. Man kan därför kontakta ett<br />
ganska stort antal tänkbara deltagare redan i ett tidigt skede.<br />
Deltagarna från vår målgrupp har, som tidigare nämnts, ett stort<br />
strukturbehov. Träffarna ska planeras in i god tid och de får gärna vara<br />
planerade <strong>med</strong> samma tidsmässiga upplägg. Vetskapen om hur kursdagarna ser<br />
ut ger deltagarna en trygghet som gör att de kan koncentrera sig på<br />
kursinnehållet.<br />
Praktiska detaljer kring träffarna ger handledaren och kursledaren en del extra<br />
arbete. Det handlar bland annat om att samordna och beställa färdtjänsttaxi,<br />
att kolla upp busstider och på annat sätt bistå deltagarna.<br />
46
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Det är viktigt att etablera en god kontakt <strong>med</strong> deltagarnas arbetsgivare. Många<br />
av deltagarna har en daglig verksamhet som de känner stor lojal<strong>it</strong>et mot och<br />
de vill inte själva ansvara för att ta ledigt för att gå kurs. Erfarenheten vi gjort<br />
är dock att det sällan är något problem när vi ringer för att kontrollera om det<br />
går bra att deltagaren går en distanskurs <strong>med</strong> fem fysiska träffar. Bemötandet<br />
är mycket pos<strong>it</strong>ivt.<br />
Johanna Lindström, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
47
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Lärcentret<br />
(baserat på Gunnar Smidemans rapport ”Konsekvenser av IT-insatser till personer<br />
<strong>med</strong> hjärnskada”)<br />
I dagens IT-samhälle har vissa grupper i samhället svårigheter <strong>med</strong> all<br />
information som snabbt ändras och den tekniska utvecklingen. En av de<br />
grupperna är de funktionshindrade, speciellt de <strong>med</strong> kogn<strong>it</strong>iva<br />
funktionshinder. IT har fördelar som tillgång till information,<br />
kommunikation, bankärenden m.m. Dessa fördelar kan vara till stor hjälp för<br />
funktionshindrade om de ska bli mer <strong>aktiv</strong>a och integrerade i samhället.<br />
Den vardagliga kontakten <strong>med</strong> IT är generellt svårare för funktionshindrade<br />
än för de övriga i samhället. Finansieringen av datorköp är det som i de flesta<br />
fallen är problemet. Arbetslösheten i Sverige bland funktionshindrade är<br />
generellt hög, vilket bl a innebär att de inte har möjligheter till förmånliga<br />
hyr- eller köpeavtal som personer <strong>med</strong> anställning har.<br />
Även <strong>med</strong> hårdvaran tillgänglig finns det hinder, t.ex. brist på grundläggande<br />
datorkunskap, kunskap om hur man använder dator för eget bruk m.m.<br />
Tillgängligheten och den anpassade användningen är av stor vikt för<br />
funktionshindrade och deras möjligheter att använda IT.<br />
När de lär sig att använda IT ökar chanserna till:<br />
· Delaktighet i ”e-demokratin”<br />
· Att använda sig av webbaserade tjänster och kommunicera över nätet.<br />
· Bättre förutsättningar att finna jobb som kräver IT-vana.<br />
· Att förstå och kunna ta del av samhällsutvecklingen.<br />
· Diskussioner gällande vardagsfrågor.<br />
Om de får metoder som hjälper dem att anpassa och skaffa hårdvara samt<br />
tjänster skulle de i lägre grad räknas som handikappade i jämförelse <strong>med</strong> det<br />
övriga samhället.<br />
Områden där IT kan användas som stöd eller hjälp<strong>med</strong>el.<br />
Stimuli och träning<br />
Syftet är att influera och stimulera deras motivation, koncentration, humör<br />
och förmåga till insikt för att återfå självförtroende m.m. En målgrupp där<br />
IT-stöd är underskattat, är för personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador.<br />
Datoranvändandet kan vara en stor hjälp för att stärka deras förmåga att delta<br />
48
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
i samhället. Datorn kan påverka deras självförtroende genom att motivera<br />
dem och fånga deras intresse. Detta hjälper dem att komma över trösklar vid<br />
träning av nedsatta funktioner. Det är väsentligt att funktionsträning är rolig,<br />
stimulerande och att den k<strong>it</strong>tlar deras <strong>ny</strong>fikenhet. Genom att lära sig att ”ta<br />
befälet över” datorn, olika systemfunktioner, spel och enkla<br />
”standardprogram”, kan stora delar av dessa mål nås.<br />
Riktad träning<br />
Riktad träning av skadade funktioner genom funktionsinriktad träning eller<br />
omorganiserade funktioner (för att kompensera en skadad funktion <strong>med</strong> en<br />
fungerande).<br />
Riktad träning kan delas upp i två huvudinriktningar:<br />
· Träning av nedsatta funktioner, mer eller mindre som träning av<br />
muskler och muskelfunktioner. Detta görs genom repet<strong>it</strong>iva övningar.<br />
· Strävan efter att omorganisera nedsatta funktioner genom att blockera<br />
automatiska funktioner och att ersätta en funktion <strong>med</strong> en annan; att<br />
lära sig vissa förmågor från början på ett <strong>ny</strong>tt sätt.<br />
Möjligheter till funktionsframsteg genom riktad träning <strong>med</strong> datorn är<br />
områden som t.ex.:<br />
o Spatiala förmågor<br />
o Öga- handkoordination<br />
o Reaktionsförmåga<br />
o Planering<br />
o Problemlösning<br />
o Kategorisering<br />
o Beslutsfattande<br />
o Minnesfunktioner<br />
o Sociala förmågor<br />
o Läs- och skrivförmågor<br />
o Överkomma neglekt<br />
Kompensatorisk träning<br />
Detta uppnås <strong>med</strong> hjälp av att den skadade använder strategier och metoder<br />
som kan stödja i dagliga s<strong>it</strong>uationer som t.ex. att skriva dagbok för minnet,<br />
bildkommunikation istället för text eller tal m.m. Datorn kan i många fall<br />
användas som ett utmärkt verktyg för att lära sig kompensera eller att träna<br />
kompensatoriska strategier. Datorns stora potential ligger i dess flexibil<strong>it</strong>et,<br />
speciellt när det kommer till möjligheter till individuellt anpassade gränssn<strong>it</strong>t,<br />
egenskaper, me<strong>ny</strong>er och funktioner. Genom att använda deltagarens icke<br />
49
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
nedsatta funktioner kan de kvarvarande resurserna användas mer effektivt till<br />
att lära hur man kommer förbi problemen som uppstått efter hjärnskadan.<br />
Att använda datorer som kompensatoriskt stöd är ofta ett förstahandsval vid<br />
kompensatorisk träning men kan även resultera i användande av icke ITbaserat<br />
stöd.<br />
Exempel på områden inom datorstödd kompensatorisk träning:<br />
o Alternativ och kompensatorisk kommunikation/AKK (tal<br />
kompensation och bild- eller symbolspråk), olika typer av anpassade<br />
kommunikationsprogram.<br />
o Skrivstöd (alternativ utrustning för input, talstyrning, stavnings- och<br />
grammatikkontroll)<br />
o Lässtöd (syntetiskt tal, förstorning, skanning, ordbehandling m.m.)<br />
o Minneshjälp<strong>med</strong>el (dagbok, filofax eller liknande, påminnelsehjälpdel)<br />
o Struktur (datorns gränssn<strong>it</strong>t, olika datorbaserade träningsprogram,<br />
datorprogram för strukturering)<br />
o Kalkylering (privatekonomi, program för ekonomi och hjälp)<br />
o Planeringsstöd (program för att planera)<br />
o In<strong>it</strong>iativ (påminnelser för inplanerade händelser)<br />
Kompensatoriskt stöd/hjälp<br />
Kompensatoriskt stöd är ett kontinuerligt stöd för skadade funktioner<br />
(dagbok, kommunikationshjälp<strong>med</strong>el, databaser för minneshjälp, läs- och<br />
skrivhjälp m.m.). Det är inte möjligt att förutse gränserna för<br />
rehabil<strong>it</strong>eringen, men i många fall kommer funktionsnedsättningarna att vara<br />
bestående. Detta skapar ett långvarigt behov av kompensatoriskt stöd för den<br />
skadade då rehabil<strong>it</strong>eringsprocessen sträcker sig livet ut. Ett kompensatoriskt<br />
stöd ska ses i ett perspektiv som stöd i en utvecklingsprocess.<br />
Exempel på datorstödda uppgifter har kategoriserats som ”kompensatorisk<br />
träning”. Termen ”kompensatorisk” används ofta som något negativt, men jag<br />
tror att det är viktiga verktyg för rehabil<strong>it</strong>eringen. Att ha tillgång till rätt<br />
verktyg och veta hur man kan arbeta <strong>med</strong> dem kompenserar svårigheterna för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder. Det underlättar för dem att förstå och<br />
använda resurser de behöver för egna syften. Att lära sig att fungera <strong>med</strong><br />
nedsatta funktioner är en livslång process som ändrar på gamla invanda<br />
mönster. Detta är arbetsamt och kräver lång tid.<br />
Arbetshjälp<strong>med</strong>el<br />
Den funktionshindrade kan även använda IT för att kunna utföra<br />
meningsfulla arbetsuppgifter. Den snabba utvecklingen inom IT har <strong>med</strong>fört<br />
50
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
en mängd <strong>ny</strong>a möjligheter för de funktionshindrade. Med de möjligheter<br />
till individuella anpassningar av datorn är det möjligt för en person <strong>med</strong><br />
förvärvad hjärnskada att utföra arbetsuppgifter som uppvärderar deras sociala<br />
s<strong>it</strong>uation.<br />
Datorn kan programmeras så att den understödjer utförandet av komplicerade<br />
arbetsuppgifter, som att sortera och klassificera stora datamängder, att styra<br />
processutrustning, tolka och översätta information mellan olika <strong>med</strong>ier, att<br />
skapa, redigera och sammanställa text-, bild- och ljudmaterial, att söka efter<br />
och presentera information. I användandet av IT som arbetshjälp<strong>med</strong>el är det<br />
bara fantasin och engagemanget som sätter gränser.<br />
Motverka isolering och öka delaktigheten i samhället<br />
Genom olika tjänster, e-handel och kommunikation som IT erbjuder<br />
(Internet, chatt, e-post m.m.) ökar delaktigheten i samhället. Att drabbas av<br />
en hjärnskada som vuxen kan leda till en känsla av hjälplöshet, vilket ofta<br />
leder till att personen blir utanför.<br />
Internet<br />
Med kunskap om hur man söker information är detta en outsinlig källa att<br />
utforska. Fler och fler sidor dyker upp <strong>med</strong> läsbar information vilket<br />
underlättar för personer <strong>med</strong> kogn<strong>it</strong>iva funktionshinder att ta del av<br />
information och <strong>ny</strong>hetsrapportering. Det finns även <strong>ny</strong>hetsgrupper<br />
(newsgroups) i vilka vem som helst får delta.<br />
Elektronisk post<br />
Elektronisk post, e-post, e-mail eller bara mail som det kallas, gör det enkelt<br />
att skicka brev till en annan dator. Det är mindre pretentiöst än vanliga brev<br />
och kan vara skillnaden mellan att skicka ett brev eller inte. Personer <strong>med</strong> en<br />
fysisk funktionsnedsättning kan använda sig av ett e-postsystem för att kunna<br />
skicka ett <strong>med</strong>delande på egen hand.<br />
Chatta<br />
Chatt (kommer ifrån engelskans uttryck för att samtala) har bliv<strong>it</strong> ett mycket<br />
populärt sätt att kommunicera <strong>med</strong> andra i realtid. Genom att ansluta sig till<br />
en chattkanal är det möjligt att komma i kontakt <strong>med</strong> likasinnade även över<br />
stora avstånd. Många använder sig av chattkanaler som ett slags social<br />
samlingspunkt där de kan mötas regelbundet och k<strong>ny</strong>ta <strong>ny</strong>a kontakter.<br />
Fördelen <strong>med</strong> chatt är att där används oftast ett enklare språk och att det<br />
finns tid att formulera sig och svara, eftersom konversationen håller ett lägre<br />
tempo än ett telefonsamtal. Idag finns det chattkanaler tillgängliga, där<br />
funktionshindrade kan använda sig av bilder eller t.ex. Blissymboler (Charles<br />
51
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Bliss utvecklade ett symbolspråk för personer utan tal; språket kallas<br />
symantografi och stöder kommunikation mellan talande och icke talande,<br />
vilket även inkluderar personer <strong>med</strong> talnedsättningar). Det finns även<br />
möjligheter att skapa <strong>ny</strong>a kanaler <strong>med</strong> fokus på olika intressen för att h<strong>it</strong>ta<br />
likasinnade personer.<br />
Offentliga tjänster<br />
Den ökade takten och efterfrågan att kunna hantera ännu större mängder<br />
information på en högre abstraktionsnivå gör det svårare för personer <strong>med</strong><br />
förvärvade hjärnskador att delta i samhället och dess dagliga sociala<br />
<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter. Det finns en utveckling inom vissa områden av e-handel och<br />
offentliga tjänster på Internet, som erbjuder möjligheter att handla matvaror,<br />
böcker och musik, att kunna boka semesterresor och göra bank- och<br />
postärenden. Denna form av utveckling gör att den funktionshindrades<br />
möjligheter till ett oberoende liv ökar markant.<br />
Utbildning och rekreation<br />
Allt mer utbildning som erbjuds är Internetbaserad. Med hjälp av din dator<br />
kan du ta del av kurser som du genomför i din egen takt. Från Internet kan<br />
du ladda ner program, spel, bilder, dokument, musik och filmer. Internet har<br />
bliv<strong>it</strong> ett sätt att kanalisera våra intressen, att ta reda på mer om produkter<br />
och få annan information inom våra intresseområden.<br />
Datorerna spelar också en väsentlig roll för den sociala interaktionen inom<br />
gruppen. Deltagarna hade tillgång till spel som t.ex. ”Tetris” och patienser. Vi<br />
konstaterade att de använde dessa spel när de hade behov av att skärma sig<br />
ifrån gruppen. Det kan beskrivas som en ”<strong>med</strong><strong>it</strong>ativ” <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et där de<br />
fokuserade på en, för uppgiften de skulle göra, ovidkommande sak. Bara att<br />
arbeta <strong>med</strong> detta i 5-15 minuter gav deltagarna förmåga att vara<br />
uppmärksamma och att kunna koncentrera sig på sin uppgift, vare sig det var<br />
en individuell eller gruppuppgift.<br />
Virtuellt Lärcenter<br />
Det är en mer delikat fråga. Följaktligen är det svårare att erbjuda en lämplig<br />
lärmiljö. En deltagare kan få hjälp <strong>med</strong> att anpassa gränssn<strong>it</strong>tet på datorn och<br />
omgivningen, men <strong>med</strong> ett ”Online learning centre” är det svårare att<br />
individuellt anpassa. Men om målgruppen ges en passande miljö eller<br />
plattform kan de ha stor hjälp av det.<br />
Precis som i fallet <strong>med</strong> fysiskt lärcenter och användandet av mjukvara är det<br />
av vikt att man använder standard, gällande webbmiljöer. Denna webbmiljö<br />
bör inte vara för prålig eller svårhanterlig. Utseendet och funktional<strong>it</strong>eten ska<br />
52
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
vara tydlig för att skapa tillgänglighet. En övrig viktig sak är tillgängligheten<br />
till kommunikations<strong>med</strong>el på ett online center.<br />
Specifika gruppbehov<br />
Förvärvade hjärnskador<br />
Ett anpassat center, vare sig det skulle vara ett fysiskt eller virtuellt för den<br />
gruppen, där de kan få stöd och utbildning för sin s<strong>it</strong>uation och sina<br />
funktionsnedsättningar, skulle ha många fördelar. Men det är av vikt att man<br />
inte glömmer att erbjuda ”standardiserad” miljö. De som tillhör denna grupp<br />
bedömer sig själva vara mer eller mindre normala och de är inte <strong>med</strong>vetna om<br />
vilka problem som deras funktionsnedsättningar orsakar. Så de föredrar –<br />
precis som resten av samhället – att bli behandlade <strong>med</strong> respekt. Detta gäller<br />
även vilken programvara man ska använda och hur man använder den. Det är<br />
att föredra att arbeta <strong>med</strong> ”vanlig” mjukvara som t.ex. Microsoft Office,<br />
Internet Explorer, Netscape eller annan vanligt förekommande mjukvara/<br />
program. Detta är av stor vikt för deras delaktighet i samhället; de känner att<br />
de får använda de verktyg och program som används av major<strong>it</strong>eten i<br />
samhället.<br />
Tidsaspekten är väsentlig när man diskuterar <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter för personer <strong>med</strong><br />
förvärvade hjärnskador. För en person <strong>med</strong> förvärvad hjärnskada tar varje<br />
steg i inlärningsprocessen mycket längre tid än för en ”normal” person. När<br />
en person <strong>med</strong> förvärvad hjärnskada ska lösa ett problem eller en uppgift<br />
finns det många saker som påverkar hur lång tid han/hon behöver.<br />
Om en deltagare, t ex skriver om något i sin dagbok på datorn, finns det<br />
många saker som kan störa. I vissa fall kanske de har så pass allvarliga<br />
53
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
minnessvårigheter att det är omöjligt för dem att komma ihåg hur man sätter<br />
igång datorn. Eller att de inte kommer ihåg i vilken mapp de sparade s<strong>it</strong>t<br />
arbete eller vad de döpte det till. Om deras koncentrationsförmåga är störd, är<br />
svårigheten att kunna jobba kontinuerligt <strong>med</strong> uppgiften; om<br />
uppmärksamhetsförmågan är nedsatt har de också problem att kunna hålla sig<br />
till det de ska. Det finns många fler aspekter på tid som läggs ner på en<br />
uppgift, men mottot är alltid: Det måste få ta tid.<br />
Fredrik Hollsten, Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
54
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
55
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Webblärmiljöer<br />
uLern och applikationer för målgrupper<br />
Förord<br />
Arbetet <strong>med</strong> alternativ för webbutbildning och utformningen och<br />
distribution av webbkurser är centrala frågor i projektet Active. Två partners<br />
från Slovakien, från Tekniska univers<strong>it</strong>etet i Kosice och från Huset för Social<br />
Service i Kosice visar i s<strong>it</strong>t bidrag hur förenade krafter fungerar vid anpassning<br />
av webblärplattformen för de speciella önskemål och speciella<br />
inlärningsbehov som människor <strong>med</strong> inlärningssvårigheter har. Webbkurserna<br />
har utvecklats i samarbete <strong>med</strong> projektpartners från Solvik (SE),<br />
Kristinehamn (SE), Telecentre Powys (UK) och företaget uLern. Plattformen<br />
uLern och webbkurserna används redan av kursdeltagare och partners och<br />
kommer att användas ännu mer i en nära framtid, <strong>med</strong> konstant översyn av<br />
användbarheten hos funktioner samt presentations- och hanteringssätt.<br />
Webbkurserna visas och illustreras <strong>med</strong> exempel. En omfattande beskrivning<br />
av allmänna, specifika, tekniska och pedagogiska-didaktiska resonemang<br />
återfinns i de följande fem delarna.<br />
1. Webblärmiljöer – normer och funktion<br />
En webblärmiljö (WLE) kombinerar standardverktygen för kommunikation<br />
via Internet (t.ex. e-post, chat, diskussionsgrupper, etc.) <strong>med</strong> resurser för<br />
utbildningsmoduler, t.ex. programmeringsverktyg, handledning, testning och<br />
utvärdering. Själva programmet är endast ett verktyg, men korrekt använt ger<br />
det stöd för självständig, kreativ inlärning och ett personligt återskapande av<br />
kunskap. Sist men inte minst öppnar en webblärmiljö en ”port” mot Internet<br />
som kontrolleras av skickliga utbildare. IEEE (Inst<strong>it</strong>ute of Electrical and<br />
Electronics Engineers) 1484 LTSA-specifikationen beskriver systemets<br />
utformning och komponenterna i Learning Technology Systems Arch<strong>it</strong>ecture<br />
(LTSA). LTSA-specifikationen täcker in ett stort antal system, allmänt kända<br />
som utbildningsteknologi, datorbaserad utbildning, datorstödd undervisning,<br />
intelligent handledning, utbildningsteknologi, metadata, etc. LTSA identifierar<br />
fyra processer: Kursdeltagare, utvärdering, systemcoach och<br />
distributionsprocess; två arkiv: Journaldatabas och kunskapsbibliotek; samt<br />
sju informationsflöden bland komponenterna: Beteendeobservationer,<br />
bedömningsinformation, information om prestationsförmåga, frågeindex,<br />
innehållsindex, pos<strong>it</strong>ionerarindex, utbildningsinnehåll, multi<strong>med</strong>ia, lärstil.<br />
Det övergripande flödet har följande form:<br />
• lärstil eller -strategi diskuteras bland kursdeltagare och andra<br />
intressenter<br />
• kursdeltagaren observeras och utvärderas<br />
56
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
• utvärderingen ger information för bedömning och/eller om<br />
prestationsförmåga<br />
• informationen om prestationsförmågan lagras i kursdeltagarens<br />
historikdatabas<br />
• systemcoachen granskar kursdeltagarens bedömning, tidigare historik<br />
över prestationsförmåga och eventuellt framtida utbildningsmål<br />
• systemcoachen söker i kunskapsbiblioteket via fråge- och<br />
innehållsindexen efter lämpligt undervisningsinnehåll<br />
• systemcoachen tar fram pos<strong>it</strong>ionerarindex från de tillgängliga<br />
innehållsindexen och vidarebefordrar pos<strong>it</strong>ionerarindexen till<br />
distributionsprocessen, t.ex. en lektionsplan<br />
• distributionsprocessen tar fram undervisningsinnehållet från<br />
kunskapsbiblioteket, <strong>med</strong> utgångspunkt i pos<strong>it</strong>ionerarindexen,<br />
förvandlar undervisningsinnehållet till en inter<strong>aktiv</strong><br />
multi<strong>med</strong>iapresentation för kursdeltagaren.<br />
Fig. 1.1: Systemark<strong>it</strong>ektur för utbildningsteknologi (Learning Technology Systems Arch<strong>it</strong>ecture)<br />
Standarderna för och funktionerna hos webblärmiljöer samt uppdatering av<br />
dessa undersöks av många organisationer <strong>med</strong> syftet att utveckla gemensamma<br />
standarder och specifikationer (t.ex. ADL, AICC, IMS, ARIADNE,<br />
SCORM).<br />
Vanligtvis består webblärmiljön av:<br />
• LMS (Learning Management System – utbildningshanteringssystem) –<br />
säkerställer hantering av studenter och kurser, utvärdering av<br />
kursdeltagare, övervakning av <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter, etc.<br />
57
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• LMCS (Learning Content Management System – hanteringssystem för<br />
utbildningsinnehåll) – säkerställer utveckling av kursinnehåll,<br />
kursimport/-export, delaktighet i kurser, etc.<br />
• Verktyg för synkron och asynkron kommunikation.<br />
Mer detaljerat innehåller WLE följande verktyg (http://www.edutools.info/):<br />
¨ Kursdeltagarverktyg<br />
• Kommunikationsverktyg (Diskussionsforum, Filutbyte, Intern e-post,<br />
Online-journal/ anteckningar).<br />
• Hjälpverktyg (Bokmärken, Administration av <strong>ny</strong>a användare, Funktion<br />
för att sammanfatta kursen, Sökning inom kursen, Granskning av egna<br />
framsteg, Kurskalender, Arbete offline/synkronisering).<br />
• Realtidsverktyg (Gemensamma applikationer, Webbsökning i grupp,<br />
Realtids-chat), Videotjänster, Röst-chat, Wh<strong>it</strong>eboard (anslagstavla))<br />
• Verktyg för deltagar<strong>med</strong>verkan (Grupparbete, Självutvärdering,<br />
Studentkårshus, Kursdeltagarnas portfolios).<br />
¨ Supportverktyg<br />
• Administration (frivillig extra utbildning, Registrering, Säkra<br />
transaktioner)<br />
• Kursplan (Mallar för kurslayout, Kursplanering, Anpassad se & kännfunktion,<br />
Verktyg för kursutformning – mallar)<br />
• Handledare (Automatisk testning & poängberäkning, Resurskontroll<br />
under kursen, Samlingslokal för instruktörer, Informationscentral för<br />
handledare, betygsättningsverktyg online), Registrering av<br />
kursdeltagare).<br />
2. Webblärmiljön – plattformen uLern<br />
De partners som ingår i projektet ACTIVE har komm<strong>it</strong> överens om att<br />
använda två e-utbildningsplattformer för distribution av webbkurser,<br />
nämligen FirstClass, eftersom de svenska deltagarna har goda erfarenheter av<br />
denna plattform och webblärmiljön uLern, eftersom det är gratis för<br />
projektet. Dessutom har uLern använts för att skräddarsy och anpassa<br />
plattformen för de speciella behoven hos målgrupperna – personer <strong>med</strong><br />
begränsad inlärningsförmåga. Plattformen uLern (www.uLern.com) är en<br />
webblärmiljö som gör det enkelt att konstruera utbildningsmaterial på<br />
Internet och att navigera snabbt under inlärnings- eller<br />
handledningsprocessen.<br />
Funktioner i uLern:<br />
• Administration av handledare, kursdeltagare, kurser och<br />
utbildningsmoduler i multi<strong>med</strong>ialagring<br />
58
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
• Verktyg för utveckling av serier av audio-/videolektioner, tester,<br />
uppgifter, <strong>med</strong>delanden, kursinfo, tillgänglig kurskalender och<br />
filöverföring, wysiwyg-redigeringsprogram för html<br />
• Asynkron kommunikation <strong>med</strong> hjälp av intern e-post, filöverföring och<br />
diskussioner<br />
• Synkron kommunikation i virtuella klassrum <strong>med</strong> hjälp av chat,<br />
streaming av audio-/videolektioner, anslagstavla, synkron bläddring,<br />
tidsanpassade frågor & svar och gemensamma fönster<br />
• Sökning, bokmärken, betygsbok, hanteringsverktyg (personliga<br />
uppgifter, personlig kalender, system<strong>med</strong>delanden) etc.<br />
Administrationen av uLern är baserad på inskrivning och hantering av<br />
handledare, kursdeltagare, klasser, moduler och kurser via<br />
systemadministratören. För handledarna finns en eller flera moduler<br />
tillgängliga vilka är lagrade i multi<strong>med</strong>iadatabasen. Modulerna kan enkelt<br />
fyllas <strong>med</strong> utbildningsmaterial av handledaren (audio-/videolektioner,<br />
uppgifter, tester, resurser, etc.). För att registrera en kurs måste<br />
systemadministratören koppla samman handledaren <strong>med</strong> en klass <strong>med</strong><br />
kursdeltagare och en specifik modul. Detta betyder att administratören kan<br />
skapa flera kurser <strong>med</strong> olika handledare och olika klasser <strong>med</strong> kursdeltagare<br />
från en specifik modul.<br />
Efter inloggning kommer kursdeltagaren eller handledaren in i<br />
systemfönstret för uLern där han/hon kan välja den kurs som ska studeras. I<br />
systemfönstret finns det me<strong>ny</strong>er för Management (hantering) (<strong>med</strong><br />
<strong>med</strong>delanden, personliga uppgifter, kalender, etc.), för Courses (kurser) (lista<br />
över aktuella kurser), för Modules (moduler) (tillgängliga endast för<br />
handledare), för Grade book, Communication (betygsbok, kommunikation)<br />
(<strong>med</strong> e-post, diskussioner och filöverföring) samt för Settings (inställningar)<br />
och Help (hjälp). När kursdeltagaren/handledaren har valt en kurs att studera<br />
i systemfönstret öppnas Course Window (kursfönstret). I kursfönstret finns<br />
me<strong>ny</strong>n Info (info) (<strong>med</strong> kursinformation, kurskalender, etc.), Announcements<br />
(<strong>med</strong>delanden) (<strong>ny</strong>a, senaste sju dagarna, etc.), Lectures (lektioner) (lista<br />
över kurslektioner), Tasks, Tests (uppgifter, test) (självutvärderande, aktuella<br />
och sluttest), Resources (resurser) (ordlista, l<strong>it</strong>teratur, länkar, etc.),<br />
Communications (kommunikation) (e-post, kursdiskussioner) och<br />
Bookmarks (bokmärken). Studenten kan välja en speciell lektion att studera i<br />
kursfönstret. När han/hon har gjort detta, öppnas Lecture Window<br />
(lektionsfönstret). Varje lektion består av flera lektioner och varje lektion<br />
består av ett antal audio-/videobilder (utbildningsobjekt). Till vänster om<br />
lektionsfönstret finns en kontrollpanel <strong>med</strong> listor över lektioner/bilder, MS<br />
MediaPlayer och knappar <strong>med</strong> länkar till en specifik uppgift, ett test,<br />
kursdeltagarens anteckningar och ett bokmärke. Därefter följer innehållet i ett<br />
speciellt utbildningsobjekt (bild) i form av en webbsida (eller Word-<br />
59
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
dokument, Excel-arbetsbok, pdf-fil, Powerpoint-presentation, animation,<br />
etc.), en audio-/videofil och länkar till en uppgift eller ett test som öppnas i<br />
ett separat fönster (se fig. 2.1).<br />
Fig. 2.1: Systemfönstret, kursfönstret och lektionsfönstret i uLern<br />
Om handledaren redan har förberett webbsidor (eller doc, pdf etc.), audio-/<br />
videofiler och har fyllt uLern <strong>med</strong> uppgifter och bedömningar, är<br />
utbildningsobjektet <strong>med</strong> audio/video enkelt att skapa genom att länka filerna<br />
i programmeringsverktyget – Lecture Ed<strong>it</strong>or (se fig. 2.2).<br />
Det viktiga synkrona kommunikationsverktyget är uLern Virtual<br />
Classroom. Handledaren kan till Virtual Classroom hämta in en audio-/<br />
videolektion som kan streamas ut till eleverna. Förutom detta kan deltagarna<br />
kommunicera via chat, anslagstavlan, synkron bläddring, tidsanpassade frågor<br />
och svar samt gemensamma fönster (se fig. 2.3).<br />
Miljön uLern är tillgänglig på alla språken för de projektpartners som har<br />
webbkurser, dvs. engelska, svenska och slovakiska.<br />
Sammanfattningsvis gör plattformen uLern det möjligt att enkelt koppla<br />
samman olika utbildningsmaterial (html, doc, ppt, pdf, audio, video etc.),<br />
uppgifter och tester för att skapa innehållsrika lektionsserier <strong>med</strong> audio/<br />
video. Dessutom ger kombinationen av system-/kurs-/lektionsfönster och<br />
rullgardinsme<strong>ny</strong>er/snabbme<strong>ny</strong>er snabb navigering (allting kan i stort sett nås<br />
via en enda klickning) som i sin tur ger minimala serveranslutningar och en<br />
användarvänlig inlärningsmiljö.<br />
60
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Fig. 2.2: I programmeringsverktyget i uLern, Lecture Ed<strong>it</strong>or,<br />
<strong>aktiv</strong>eras snabbme<strong>ny</strong>n genom att<br />
man dubbelklickar på ett speciellt programobjekt<br />
(dvs. ändring av ett programobjekt<br />
är möjligt utan anslutning till servern).<br />
Fig. 2.3: Virtual Classroom i uLern – Wh<strong>it</strong>eboard (anslagstavlan)<br />
61
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
3. Webblärmiljöer – möjligheter och hot<br />
Vid jämförelse mellan olika e-utbildningsplattformar kan vi konstatera<br />
följande:<br />
• Huvuddelen av e-utbildningsplattformarna har olika funktioner, men<br />
vissa av dem har endast LMS, dvs. har inte stöd för kursframställning,<br />
virtuella klassrum etc.<br />
• E-utbildningsplattformerna realiserar den pedagogiska syn som har sin<br />
utgångspunkt i konstruktivism (t.ex. att konstruera <strong>ny</strong> information<br />
genom att kombinera den <strong>med</strong> information som är känd sedan tidigare)<br />
• De ger möjlighet till virtuellt samarbete och utvecklas kontinuerligt<br />
vilket ger intelligenta handledningssystem.<br />
• Den programvara som krävs är mycket dyr (tusentals US-dollar per år<br />
per server).<br />
I stort sett är det möjligt att namnge följande fördelar <strong>med</strong> e-utbildning:<br />
• Rutinarbete för lärarna sker automatiskt (t.ex. testutvärdering)<br />
• Läraren har mer funktionen av en rådgivare (”god vän”) och fungerar<br />
som utvecklare av multi<strong>med</strong>iautbildningsmaterial.<br />
• Läraren kan be eleverna att studera en lektion i förväg, så att han/hon<br />
får mer tid för förklaringar eller personlig kontakt <strong>med</strong> eleverna.<br />
• Multi<strong>med</strong>iadatabaser <strong>med</strong> kunskap på Internet är tillgängliga för<br />
eleverna.<br />
• Eleverna tvingas inte att memorera information (vilket sker alltför<br />
mycket för tillfället), utan de kan arbeta <strong>med</strong> information på ett<br />
kreativt och konstruktivt sätt.<br />
• Det finns inget beroende av tid och plats för utbildningen. Detta passar<br />
speciellt för människor <strong>med</strong> handikapp.<br />
• Utveckling av en kunskapsdatabas <strong>med</strong> möjlighet till gemensamma<br />
kurser.<br />
För att e-utbildningen ska fungera bra måste speciellt följande villkor<br />
uppfyllas:<br />
• Lärare och elever har tillräckliga kunskaper för att kunna använda PC<br />
och Internet.<br />
• Lärare och elever måste ha de nödvändiga tekniska förutsättningarna,<br />
dvs.: hårdvara/mjukvara/Internetanslutning.<br />
• Lärarna måste vara välutbildade och motiverade (även ekonomiskt).<br />
• Eleverna måste vara välutbildade och motiverade (kval<strong>it</strong>etskurser).<br />
• Stöd av ledningen för inst<strong>it</strong>utionen (även ekonomiskt).<br />
• Dagligt tålmodigt arbete krävs, man får inte förvänta sig alltför snabba<br />
resultat. Som bonus får man en systematiserad kunskapsdatabas.<br />
62
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
• Det är viktigt att komma ihåg att detta enbart är teknik som stöder<br />
kreativ<strong>it</strong>eten och den personliga utvecklingen hos elever och lärare (dvs.<br />
vi måste undvika att bli moderna ”slavar under tekniken”).<br />
4. Finslipning av läs- & skrivfärdigheter hos<br />
funktionshindrade<br />
I följande stycken kommer vi att koncentrera oss på inlärningssvårigheter, i<br />
synnerhet läs- och skrivsvårigheter. Läsning och skrivning i sig är en process<br />
<strong>med</strong> bokstavsavkodning, uttal, fylla den uttalade formen <strong>med</strong> betydelse och<br />
därefter binda samman till ord – förståelse. Processer <strong>med</strong> syn, hörsel, tal,<br />
orienteringsförmåga, intellektuell kapac<strong>it</strong>et, motivation, emotionell stabil<strong>it</strong>et,<br />
hälsa, föräldrarnas socioekonomiska status och lärarens kval<strong>it</strong>et spelar också<br />
en viktig roll vid läsning och skrivning. Å andra sidan möter vi personer som<br />
har stora problem <strong>med</strong> att läsa och skriva, trots att de har utmärkta sociala<br />
och kulturella förutsättningar för att lära sig läsa och skriva. Detta gör att läsoch<br />
skrivproblemen är mångfaldiga:<br />
• Genetiskt arv, nervskador och skador på de centrala delarna av<br />
reflexsystemet, ämnesomsättningsproblem. Exempel på detta är dysfasi<br />
(störd talutveckling).<br />
• Hjärnskada på grund av stroke, tumörer, olyckor, inflammatoriska<br />
hjärnsjukdomar. Exempel på detta<br />
är afasi (förvärvade talsvårigheter).<br />
• Neuros, stress och psykologiskt trauma kan ge talsvårigheter, t.ex. total<br />
mutism, surdimutism (oförmåga att tala och ibland att höra),<br />
funktionell mutism (selektiv oförmåga att tala).<br />
• Röstbortfall på grund av kirurgiskt ingrepp, skada på talsystemet,<br />
nedärvd funktionsnedsättning. Exempel på detta är dysfoni<br />
(röststörningar, röstens uppbyggnad), afoni (röstbortfall).<br />
• Talsvårigheter, nedärvda eller av miljöbetingade, organiska eller<br />
funktionella orsaker, harmynthet, hjärndysfunktioner, t.ex. balbutism<br />
(stamning – problem <strong>med</strong> taltempo), rinolali (otydligt uttal, nasalt tal –<br />
störningar i talljudet), dyslali (artikulationsstörning), dysarti (skada på<br />
artikulationsapparaten), dysprosodi (intoneringsstörningar).<br />
• Symtomatiska problem <strong>med</strong> tal på grund av annat sjukdomstillstånd,<br />
t.ex. lätt hjärnskada, schizofreni, autism.<br />
• Problem <strong>med</strong> den grafiska delen av talet, t.ex. dyslexi (lässvårigheter),<br />
dysgrafi (skrivsvårigheter), dyskalkuli (matematiksvårigheter),<br />
dysortografi (stavningssvårigheter), alexi (bortfall av redan befintlig<br />
förmåga att läsa).<br />
Genom rätt handledning går det att lindra dessa problem och i samarbete <strong>med</strong><br />
familjen kan man förhindra tråkiga psykologiska effekter för barnet. Man kan<br />
63
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
dela in läs- och skrivsvårigheter i fyra kategorier efter det sätt de framträder<br />
på: omkastning av bokstäver, stavelser och ord som liknar varandra;<br />
omkastning av bokstäver stavelser eller ord i riktningen vänster-höger eller<br />
uppåt-nedåt; spegelvända omkastningar och kombinerade omkastningar.<br />
Utöver detta uppträder ofta beteendeförändringar som en sekundär effekt av<br />
känslomässig obalans på grund av de svårigheter som beskriv<strong>it</strong>s. Behandlingen<br />
baseras på klargöranden, lämplighet, enskild anpassning samt principer som<br />
bygger på varaktighet, <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et och <strong>med</strong>veten ansträngning.<br />
Följande åtgärdstekniker används:<br />
• Förberedande arbete – ger övningar för perception via hörsel och syn<br />
samt övningar i att harmonisera samverkan mellan visuella och<br />
kinestetiska funktioner – användning av spel och pussel, mosaik,<br />
spårningsövningar och lego faller inom denna kategori.<br />
• Associativt arbete – målet är här att koppla samman så många<br />
analysfunktioner som möjligt – arbete <strong>med</strong> färgkuber och fonematiska<br />
metoder faller inom denna kategori.<br />
• Logopediskt arbete – detta används i de fall lässvårigheterna är kopplade<br />
till talsvårigheter. Målet för en logoped är att korrigera artikulationen.<br />
• Övningar i ögonrörelser – målet <strong>med</strong> dessa är att förbättra ögats<br />
fixering vid raderna och att eliminera felaktiga ögonrörelser – läsning<br />
<strong>med</strong> läsfönstret faller inom denna kategori.<br />
• Att r<strong>it</strong>a bokstavskonturer förbättrar visuell och aud<strong>it</strong>iv perception och<br />
analys.<br />
• Gemensam läsning.<br />
• Utveckling av rumsorienteringen har som mål att träna upp<br />
urskiljningförmågan för begrepp som anger riktning eller plats.<br />
• Utveckling av finmotoriken <strong>med</strong> målet att förbättra koordination och<br />
rörlighet för händerna genom övningar för handleder, händer och<br />
fingrar.<br />
• När man arbetar <strong>med</strong> problem som omkastningar av bokstäver har<br />
övningarna som mål att förbättra förmågan att skilja mellan bokstäver.<br />
• Övningar i att skriva diakr<strong>it</strong>iska element – i de språk som använder<br />
dessa – har som mål att göra arbetet <strong>med</strong> dem enklare att förstå.<br />
Arbete <strong>med</strong> läsfönstret<br />
Läsfönstret (Se fig. 5.3) är en pappersremsa på 6 x 4 cm. I ändarna finns två<br />
”läsöppningar”. Öppningen till vänster är ca 0,5 cm och öppningen till höger<br />
är ca 4 cm. Den faktiska storleken beror på storleken på bokstäverna som ska<br />
läsas. Man kan arbeta <strong>med</strong> läsfönstret på följande sätt:<br />
64
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
• Täcka över texten från vänster till höger. Först visas början av ordet och<br />
därefter resten. Med denna metod förhindras läsaren att gissa ordet <strong>med</strong><br />
utgångspunkt i bara några igenkända bokstäver.<br />
• Täcka över texten. Läsaren ser först hela raden och därefter täcker vi<br />
successivt över den, så att läsaren tvingas att fortsätta <strong>med</strong> läsningen.<br />
Eftersom graden och formen av svårigheter bestämmer typen av korrigerande<br />
teknik, måste teknikerna väljas individuellt för varje elev. Det är också<br />
nödvändigt att anpassa dem efter individens behov. Detta är en mycket<br />
krävande process för läraren och även för föräldrarna. I början är det således<br />
viktigt att koordinera arbetssätten för barnet och läraren, barnet och föräldern<br />
samt barn och klasskamrater. I allmänhet är det viktigt att:<br />
• få en rättvisande diagnos över orsaken till de svaga läs- och<br />
skrivfärdigheterna (pedagogisk, psykologisk och <strong>med</strong>icinsk diagnos).<br />
Det är viktigt att läraren samarbetar <strong>med</strong> specialläraren och psykologen.<br />
• att visa för barnet hur man kan lära sig genom att lyssna.<br />
• att uppmuntra till tyst läsning av texten och använda frågor för att<br />
åstadkomma förståelse.<br />
• att ha tålamod vid högläsning, att korrigera fel utan negativa<br />
kommentarer och att ge tid till tyst läsning i förväg.<br />
• att huvudsakligen arbeta <strong>med</strong> grundläggande undervisningsmaterial och<br />
att samarbeta <strong>med</strong> familjen.<br />
5. Webbkurserna ACTIVE och plattformen uLern<br />
Styckena som följer beskriver kurserna som ingår i projektet ACTIVE. De är<br />
speciellt utformade och utvecklade på plattformen uLern för personer <strong>med</strong><br />
olika inlärningssvårigheter (http://www.grundtvig-active.eu.com eller http://<br />
81.0.210.34/active.htm).<br />
Först och främst har det var<strong>it</strong> viktigt att maximera motivationen för personer<br />
<strong>med</strong> försämrad inlärningsförmåga. Följande fem principer har tillämpats för<br />
utvecklingen av webbkurserna:<br />
• webbkursen som en lek – leken är en naturlig form av inlärning som<br />
kan vara mycket lämplig för handikappade personer<br />
• inter<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et – denna form av meningsfullt utbyte upprätthåller<br />
uppmärksamheten och motivationen hos kursdeltagarna<br />
• samarbete – samarbete eller vänskaplig tävlan (beroende av<br />
handledarens uppläggning) förstärker motivationen<br />
• kommunikation – möjligheten att kommunicera via Internet är en<br />
mycket stark motiverande faktor (genom chat eller virtuellt klassrum)<br />
65
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• mycket <strong>med</strong>ia – kombination av text, bilder, audio/video ger större<br />
valmöjligheter för kursdeltagarna<br />
I ett andra, lika viktigt steg anpassades programmet uLern i samarbete <strong>med</strong><br />
företaget uLern för användare <strong>med</strong> försämrad inlärningsförmåga:<br />
• Förenkling av inledningssidan. Elever <strong>med</strong> försämrad inlärningsförmåga<br />
har eventuellt problem <strong>med</strong> navigeringen i den vanliga uLern-miljön.<br />
Därför kan de efter inloggning gå direkt in i lektionsfönstret för<br />
webbkurser (se ikonerna A, B och D i fig. 5.1). Å andra sidan finns<br />
fortfarande möjligheten kvar att gå in i uLern-miljön i standardformen,<br />
för dem som så önskar.<br />
• Integrering av möjligheten att använda ett läsfönster. Med tanke på de<br />
läsproblem som finns bland elever <strong>med</strong> försämrad inlärningsförmåga,<br />
har det visat sig klokt att använda en anpassad väg genom kursen vad<br />
gäller läsningen. Läsfönstret bildar en lämplig mask för de omgivande<br />
orden som annars sannolikt skulle försämra förståelsen för eleven<br />
(fig.5.3).<br />
ACTIVE webbkurser kan delas in i två huvudgrupper<br />
Webbkurser för att förbättra matematikfärdigheterna för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder:<br />
• Det inter<strong>aktiv</strong>a spelet ”Shopping” finns i två former: enanvändarläge<br />
för endast en spelare (distribueras på CD eller laddas ner från Internet)<br />
och fleranvändarläge för flera spelare (på Internet). De flesta<br />
grundläggande räknesätten kan övas. Det finns t.ex. add<strong>it</strong>ion,<br />
subtraktion och multiplikation. Spelet har utvecklats av TU Kosice och<br />
företaget uLern och finns tillgängligt på slovakiska, engelska och<br />
svenska (fig. 5.4, 5.5).<br />
• ”Kurs B” på plattformen uLern. Denna något mer avancerade kursen<br />
innehåller procentberäkning<br />
och där<strong>med</strong> multiplikation och division (fig. 5.2). Det har utvecklats av<br />
Solvik och TU Kosice och finns tillgängligt på svenska och engelska.<br />
• ”Kurs %” är en ännu mer avancerad kurs i procenträkning på<br />
plattformen uLern. Den har utvecklats av Solvik och finns tillgänglig på<br />
svenska.<br />
66
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Fig. 5.1: ACTIVE webbkurser - introduktionssida<br />
Webbkurser för att förbättra läs- och skrivfärdigheterna för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder:<br />
• ”Course A” (Kurs A) på plattformen uLern handlar om visuell<br />
perception och rumsuppfattning. Det har utvecklats av slovakiska<br />
partners och finns tillgängligt på slovakiska och engelska.<br />
• ”Course D” (Kurs D) på plattformen uLern, <strong>med</strong> material för att<br />
utveckla ordförråd, skrivning och ortografi har utvecklats av slovakiska<br />
partners och Telecentre Powys. Kursen finns tillgänglig på slovakiska<br />
och engelska.<br />
• ”Course C” (Kurs C) på plattformen uLern är kombinerade övningar<br />
som utvecklats av slovakiska partners och som finns tillgänglig på<br />
slovakiska.<br />
• ”Kurs EU-<strong>med</strong>borgarrätt” på plattformen uLern är en kurs i hur man<br />
hämtar in och kr<strong>it</strong>iskt granskar av information om EU. Kursen har<br />
utvecklats av Kristinehamns Folkhögskola (SE) och finns tillgänglig på<br />
svenska.<br />
• ”Läsning” för en användare (distribueras på CD eller laddas ner från<br />
Internet). Den innehåller kurserna A, B, C och D, som nämnts ovan. I<br />
kursen finns möjlighet att öva på kursinnehållet <strong>med</strong> hjälp av det<br />
speciella läsfönstret som utvecklats av TU Kosice och företaget uLern<br />
på slovakiska, engelska och svenska.<br />
67
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
68<br />
Fig. 5.2: ”Kurs B” i uLern. Eleverna kan skicka en lösning till handledaren <strong>med</strong> hjälp av<br />
uppgiftsikonen.<br />
Fig. 5.3: ”Specialkurs Läsning” – läsfönstret styrs <strong>med</strong> hjälp av musen eller<br />
tangentbordet. Storleken kan ändras genom att man högerklickar <strong>med</strong> musen.
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
• Det inter<strong>aktiv</strong>a spelet ”Vad är det?” finns i två former: enanvändarläge<br />
<strong>med</strong> endast en spelare (distribueras på CD eller laddas ner från Internet)<br />
och fleranvändarläge för flera spelare (på Internet). Det innehåller<br />
kurserna A, B, C och D som nämnts ovan. I programmet finns<br />
möjligheter att öva kursinnehållet <strong>med</strong> andra spelare (fleranvändarläge).<br />
Spelet har utvecklats av TU Kosice och företaget uLern och finns<br />
tillgängligt på slovakiska, engelska och svenska (fig. 5.6, 5.7).<br />
Följande stycken beskriver mer detaljerat enanvändarläget och<br />
fleranvändarläget i de inter<strong>aktiv</strong>a spelen ”Shopping” och ”Vad är det?”.<br />
”Shopping” – Grundidén för spelet har hämtats från elevens vardag: man går<br />
och shoppar och köper olika varor. I spelform lockas eleven till att använda<br />
räknesätten och därigenom tillägna sig mer färdigheter för att kunna hantera<br />
pengar.<br />
Det webbaserade spelet finns i två versioner – en enanvändarversion för en<br />
elev och en fleranvändarversion för flera elever <strong>med</strong> handledning av en<br />
handledare.<br />
Båda versionerna finns på slovakiska, engelska och svenska. Samarbetsspelet<br />
är integrerat i uLerns e-utbildningsmiljö. Enanvändarversionen finns även<br />
tillgänglig som en java-applet på en fristående webbsida.<br />
Det enskilda spelläget (fig. 5.4) :<br />
På kontrollpanelen till vänster kan man välja fyra olika alternativ, nämligen<br />
träning i att känna igen pengar (alternativ D), träning i add<strong>it</strong>ion (A),<br />
subtraktion (B) och multiplikation (C). Olika varor är till salu för eleven vid<br />
kassan. Varorna har olika pris och elevens uppgift är att välja rätt mynt för<br />
betalning.<br />
Fig. 5.4: Det inter<strong>aktiv</strong>a webbaserade spelet ”Shopping” –enanvändarläge<br />
69
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Fleranvändarläge (fig. 5.5):<br />
Ryggraden i spelet är densamma, men flera elever kan delta. De kan vara<br />
fysiskt placerade på olika platser och anslutna via Internet. Handledaren väljer<br />
den elev som ska betala för varorna. De andra eleverna övervakar vad han/<br />
hon gör och när ett fel begås kan handledaren lämna över kontrollen över<br />
spelet till en annan elev. Handledaren delar ut poäng till den elev som gjort<br />
rätt. Spelet innehåller ett chat-fönster för utbyte av korta texter mellan<br />
deltagarna.<br />
70<br />
Fig. 5.5: Det inter<strong>aktiv</strong>a webbaserade spelet ”Shopping” – fleranvändarläge<br />
”Vad är det?” – Grunden i spelet är att arbeta <strong>med</strong> bildbaserad information på<br />
ett sådant sätt att varje bild tilldelas ett ord och en uppgift, samt hjälp. Spelet<br />
finns i två versioner – som enanvändarspel för en användare och som ett<br />
fleranvändarspel för flera elever, <strong>med</strong> hjälp av en handledare. De finns på<br />
slovakiska, engelska och svenska och är integrerade i uLerns eutbildningsmiljö.<br />
Det enanvändarspelet kan även användas som java-applet på<br />
en fristående webbsida.<br />
Enanvändarläget (fig. 5.6) –<br />
På kontrollpanelen till vänster kan man välja mellan fyra olika<br />
bilduppsättningar. I en bilduppsättning som eleven valt kan han/hon klicka<br />
igenom de olika bilderna, avslöja deras betydelse och göra den uppgift som<br />
tilldelats bilden. När det är klart kan han/hon använda ett textfönster till att<br />
skriva in lösningen på uppgiften.<br />
Fleranvändarläge (fig. 5.7) –<br />
Principen för spelet är densamma. Flera elever kan dock spela spelet<br />
samtidigt. De kan fysiskt befinna sig på olika platser, men är anslutna via
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
Internet. Handledaren kan skicka den utvalda bilden till alla eleverna, låta<br />
dem få reda på vad den betyder och ge dem en kreativ uppgift. Eleverna<br />
skriver ner lösningen på uppgifterna i textfönstret och handledaren kan när<br />
som helst läsa eller utvärdera dem. Handledaren kan skriva in den bästa<br />
lösningen i chat-fönstret så att alla elever får se. Spelet har ett chat-fönster för<br />
utbyte av korta <strong>med</strong>delanden mellan deltagarna.<br />
Fig. 5.6: Det inter<strong>aktiv</strong>a webbaserade spelet ”Vad är det?” - enanvändarläge<br />
Fig. 5.7: Det inter<strong>aktiv</strong>a webbaserade spelet ”Vad är det?” - fleranvändarläge<br />
71
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Sammanfattningsvis har webbkurserna utvecklats för att ge personer <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter flera möjligheter att öva matematikfärdighet och läs-/<br />
skrivfärdigheter:<br />
• de kan öva på innehållet i webbkurserna enskilt, utan<br />
Internetanslutning och feedback från handledaren (se kurserna<br />
”Shopping”, ”Läsning” och ”Vad är det” i enanvändarläge som javaapplet<br />
på en webbsida eller på CD)<br />
• de kan använda kurserna inom uLern-miljön och skicka lösningen på<br />
uppgifterna till handledaren och få feedback, de kan arbeta tillsammans<br />
i ett virtuellt klassrum, arrangera möten (se kurserna A, B, C, …)<br />
• de kan spela spel i samarbete eller tävlan tillsammans <strong>med</strong> vänner på<br />
Internet och ledas av en instruktör (se spelen ”Shopping” och ”Vad är<br />
det?” i fleranvändarläge).<br />
• de kan ta del av den omfattande <strong>med</strong>iautbildningsmiljön <strong>med</strong> audio/<br />
video-streaming och på så vis öka sin motivation.<br />
Peter Kosc, Beata Dordova, KOSICE<br />
72
1A ARBETSSÄTT OCH ARBETSMATERIAL<br />
73
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Frågor om flexibelt lärande – en diskussion mellan<br />
projektdeltagarna<br />
Under arbetet <strong>med</strong> projektet ACTIVE har några angelägna frågor<br />
uppmärksammats, som samtliga har att göra <strong>med</strong> öppet och flexibelt lärande<br />
för personer <strong>med</strong> funktionshinder. Vi vill fokusera på dessa frågor och<br />
granska dem utifrån de olika erfarenheter som vårt arbete <strong>med</strong> IT och<br />
funktionshindrade har gett oss i de olika länder där vi är verksamma.<br />
Vi vill belysa dessa frågor utan anspråk på att ge slutgiltiga svar. Vi anser att<br />
frågorna är ytterst viktiga att bearbeta för den som ska bedriva datorstödd<br />
distansundervisning för funktionshindrade. Genom att lyfta fram frågorna vill<br />
vi även stimulera till fortsatt reflektion och diskussion.<br />
De erfarenheter vi refererar till bygger dels på de <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter som h<strong>it</strong>tills<br />
bedriv<strong>it</strong>s inom projektet, dels på verksamhet som har bedriv<strong>it</strong>s innan<br />
projektet påbörjades. Under den återstående projekttiden ska ett antal<br />
distanskurser för målgruppen genomföras och planerad verksamhet ska<br />
bedrivas på våra olika lärcentra. Vi är övertygade om att det återstående<br />
arbetet inom projektets ram kommer att ge oss ytterligare värdefulla<br />
erfarenheter.<br />
Vi avser att redovisa dessa erfarenheter i den uppdaterade elektroniska<br />
versionen av handboken och att presentera dem på projektets hemsida,<br />
www.grundtvig-active.eu.com<br />
De frågor som behandlas i detta avsn<strong>it</strong>t har vi inom projektet bearbetat<br />
genom en debatt mellan projektdeltagarna på projektets elektroniska<br />
plattform FirstClass.<br />
Här presenteras frågorna <strong>med</strong> en sammanfattning av debatten.<br />
1. Vad betyder öppenhet och avstånd för målgruppen?<br />
Torbjörn Carlsson på <strong>Solviks</strong> Folkhögskola skriver:<br />
” öppet och flexibelt lärande är för de flesta människor ett av många alternativ<br />
för att fortsätta att lära i vuxen ålder, tillsammans <strong>med</strong> andra människor. Om<br />
det finns valmöjlighet verkar de flesta föredra att studera i mer trad<strong>it</strong>ionell<br />
form, dvs. i ett fysiskt klassrum <strong>med</strong> både kursdeltagare och lärare närvarande<br />
samtidigt.<br />
74
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
Under vissa omständigheter kan distansundervisning spela en viktig roll, t.ex.<br />
om man har barn eller arbetar på obekväm tid och har problem <strong>med</strong> att<br />
komma ifrån, eller om man vill gå en kurs som inte finns i närheten. Då är<br />
möjligheten till deltidsstudier, oberoende av tid och plats, <strong>med</strong> öppet och<br />
flexibelt lärande en verklig tillgång.<br />
Allt detta gäller även för vår målgrupp, människor <strong>med</strong> funktionshinder. Men<br />
för dem måste följande aspekter tas <strong>med</strong> i beräkningen, vilket leder till<br />
ytterligare åtgärder och där<strong>med</strong> ytterligare tillgångar.<br />
På många platser finns det inte tillräckligt <strong>med</strong> specialkompetens för att skapa<br />
en ändamålsenlig inlärningsmiljö.<br />
I Sverige får personer <strong>med</strong> speciella behov, vad gäller lärmiljö, möjlighet att<br />
studera på villkor som anpassas efter deras behov under vissa perioder i livet.<br />
Under skolåren erbjuds de lärare <strong>med</strong> speciallärarkompetens, undervisning i<br />
små grupper, anpassade pedagogiska hjälp<strong>med</strong>el och annan typ av anpassning<br />
efter de individuella behoven. I vuxenlivet får de ibland möjlighet till studier i<br />
lämpliga miljöer. I Sverige tillhandahåller folkhögskolor eller<br />
vuxenutbildningsanordnare ofta sådana möjligheter, men många gånger kräver<br />
deltagandet ett fullständigt avbrott från de dagliga rutiner personerna är vana<br />
vid. Och tillgången till lämpliga kurser, vid tidpunkter och platser som är<br />
anpassade efter varje persons behov, är starkt begränsade. En större ökning av<br />
öppet och flexibelt lärande som riktar sig till personer <strong>med</strong> funktionshinder<br />
skulle öppna helt <strong>ny</strong>a vyer och framtidsutsikter för dem: de skulle kunna<br />
delta i ett livslångt lärande efter sina egna önskemål och förutsättningar.<br />
Det går inte att i detta sammanhang betona för mycket att en ökning av<br />
lämpliga kurser måste kombineras <strong>med</strong> möjligheter till lokal handledning i<br />
ena eller andra formen, annars skulle kurserna i praktiken bli<br />
otillgängliga. I många fall måsta man anta att oavsett hur bra utformningen av<br />
kursen är, blir någon form av ”coaching” nödvändig, både för att personen i<br />
fråga ska våga börja kursen och senare ha styrkan att hålla ut och avsluta den.<br />
Det finns två sidor hos lärmiljön:<br />
• en kurs som är utformad och ledd av kompetenta personer i en bra<br />
elektronisk miljö<br />
• tillgång till anpassade lokaler där kursdeltagaren får det stöd som<br />
behövs.<br />
Svårigheten att komma till fysiska möten är ofta större än för personer utan<br />
funktionshinder<br />
75
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
För många personer <strong>med</strong> olika typer av funktionshinder skulle det vara en<br />
lättnad att genomföra studierna i en miljö som de redan är bekanta <strong>med</strong> och<br />
där de känner att de har viss kontroll. På så sätt blir det en mindre belastning<br />
för dem. Det faktum att de kanske måste använda sig av någon form av<br />
transport<strong>med</strong>el får att komma till utbildningen, kostar dem så mycket i styrka<br />
att de förmodligen inte vill utsätta sig för den belastningen alltför ofta. Andra<br />
kanske har problem <strong>med</strong> att vara bland andra människor och kan därför<br />
kanske bara koncentrera sig på inlärning i en miljö där de känner sig hemma.<br />
Under alla omständigheter erbjuder öppet och flexibelt lärande en möjlighet<br />
att komma igång <strong>med</strong> studierna på ett bra sätt.<br />
Som kursledare måste du vara observant på att IT i sig inte är identiskt <strong>med</strong><br />
öppet och flexibelt lärande. Distansundervisning är ett <strong>med</strong>el för att undvika,<br />
ja, att övervinna alla gamla och <strong>ny</strong>a typer av isolering för deltagaren. Det är<br />
en viktig pedagogisk uppgift att fastställa hur kursen ska genomföras och hur<br />
blandningen av fysiska möten <strong>med</strong> virtuella möten ska planeras för att passa<br />
alla personer. I vissa fall är den viktigaste lektionen i kursen kanske just det<br />
fysiska mötet <strong>med</strong> andra kursdeltagare.<br />
76<br />
Det virtuella mötet kan ibland vara en hjälp till att minska handikappet för<br />
personen <strong>med</strong> funktionshinder<br />
Det är utan tvivel så att distansundervisningens möjligheter till studier i egen<br />
takt är en uppenbar fördel för personer <strong>med</strong> funktionshinder. Datorns<br />
förmåga att vänta utan att bli irr<strong>it</strong>erad eller forcera är en av de största<br />
pedagogiska fördelarna. Vare sig man läser eller skriver sakta eller har<br />
svårigheter <strong>med</strong> att finna orden eller att uttrycka sina tankar, känns det som<br />
en lättnad att inte ha det extra trycket på sig att någon står bredvid och väntar<br />
på ett snabbt svar.<br />
Det finns också ett stort urval program som gör det möjligt att visa större text<br />
och som ger stavnings-/skrivhjälp eller där du kan peka <strong>med</strong> fingret direkt på<br />
skärmen och på så vis styra systemet. All denna hjälp öppnar <strong>ny</strong>a möjligheter<br />
för många elever <strong>med</strong> funktionshinder att kunna behärska s<strong>it</strong>t studiematerial.<br />
En ökad bekantskap <strong>med</strong> IT betyder ett mer <strong>aktiv</strong>t <strong>med</strong>borgarskap<br />
Forskningen bevisar att tillgång till och kunskap om IT i den<br />
funktionshindrade gruppen är lägre än bland befolkningen i allmänhet. Detta<br />
<strong>med</strong>för att en ökande kunskap om IT hjälper målgruppen <strong>med</strong> att spela en<br />
mer <strong>aktiv</strong> roll i samhället eftersom allt fler tar dessa kunskaper för givna.<br />
Samtidigt som gruppen blir van vid att hantera IT på olika sätt (speciellt om<br />
de är tvingade att lära sig andra funktioner än chat och spel), kommer
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
gruppen även att få <strong>ny</strong>a möjligheter till att hålla kontakten <strong>med</strong> och att<br />
påverka samhället. Alla typer av öppet och flexibelt lärande kommer därför<br />
att påverka kursdeltagarnas möjligheter till ett mer <strong>aktiv</strong>t <strong>med</strong>borgarskap och<br />
detta gäller speciellt för grupper <strong>med</strong> funktionshinder. Om en person<br />
verkligen väljer att använda sig av de <strong>ny</strong>a möjligheterna är en annan fråga,<br />
men det kommer att handla om individuella val, precis som för andra<br />
människor.”<br />
2. Vilken funktion kan <strong>ny</strong> teknologi ha?<br />
Fredrik Hollsten på Kristinehamns Folkhögskola skriver:<br />
”När man ska svara på frågan om <strong>ny</strong> teknologi är bra eller inte får man inte<br />
glömma att det är svårt att förutsäga framtiden.<br />
Fördelar<br />
Ny teknik är intressant från den synpunkten att mycket av tekniken är bra för<br />
att förenkla göromål som annars skulle vara mycket krävande. I detta avseende<br />
är <strong>ny</strong> teknik en stor tillgång för människor som lider av funktionshinder. Den<br />
skapar jämlikhet eftersom den är universellt användbar och möjliggör alla<br />
typer av användning.<br />
Med fokus på IT (informations- och kommunikationsteknik) kan man se<br />
många konkreta fördelar för funktionshindrade, oavsett om de har ett fysiskt<br />
funktionshinder eller inlärningssvårigheter av något slag. IT, vilket innefattar<br />
datorer, Internet, mobiltelefoner, kameror etc., är användbart för nästan alla i<br />
det västerländska samhället av idag.<br />
Det vanligaste svaret i Sverige på frågan vad som kan vara den största fördelen<br />
<strong>med</strong> IT/datorer för funktionshindrade är förbättrad kommunikation. Med IT<br />
finns det möjlighet att kommunicera enklare på egen hand och ha bättre<br />
tillgång till information.<br />
En ännu större fördel ligger inom fältet simulering, en teknik och ett redskap<br />
som sällan används idag. Datorn ger utomordentliga möjligheter till att<br />
simulera händelser, inom t.ex. ekonomi. Det faktum att funktionshindrade<br />
personer på detta sätt får möjligheten att använda samma verktyg som ej<br />
funktionshindrade, är mycket viktigt. De funktionshindrade kan på så vis<br />
känna att de är en del av samhället och nutidshistorien, de har bliv<strong>it</strong><br />
”normala”, vanliga människor och <strong>med</strong>borgare.<br />
Nackdelar<br />
Det kan bli fel på många sätt. Men vad som räknas mest är villigheten att lära<br />
ut den <strong>ny</strong>a tekniken till de funktionshindrade och göra den användbar för<br />
dem.<br />
77
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
En viktig nackdel är det faktum att inköp, installation, leverans och<br />
implementering, samt även integreringen av tekniken kan ta lång tid och är<br />
kostnadsintensiv, speciellt i startfasen.”<br />
3. Vad betyder ”behovsorientering”?<br />
Sven Gunnemo och Erik Jivegård vid Sundsgårdens Folkhögskola skriver:<br />
”Vid vår skola har vi haft elever <strong>med</strong> förvärvad afasi i många år, så vi har fått<br />
erfarenheter av vad som är nödvändigt för utbildningen. För att uppfylla deras<br />
behov inom fältet språkutbildning, använder vi ett antal datorprogram som<br />
kan justeras efter behoven hos den enskilda deltagaren. Vi lägger ned mycket<br />
arbete på detta. Dessa program kommer att användas även för Grundtvigprojektet.<br />
Vi har också funn<strong>it</strong> att de deltagare som går på vår skola ofta har stora<br />
svårigheter att följa <strong>med</strong> i vad som händer i världen. För att inspirera dem att<br />
göra detta, ger vi dem tio frågor i början av veckan om vad som hänt under<br />
föregående vecka. Vi kan se att det har bliv<strong>it</strong> en förändring till det bättre <strong>med</strong><br />
tiden. Dessa frågor kommer vi att skicka till deltagarna i Grundtvig-projektet.<br />
Förhoppningsvis motiverar detta dem till att läsa lokaltidningen på webben.<br />
Det finns några viktiga lagar i Sverige om funktionshindrade personers<br />
rättigheter, men i många fall har vi funn<strong>it</strong> att kommunerna inte lever upp till<br />
lagens avsikt. Det finns ett stort behov att hjälpa funktionshindrade att få<br />
kunskap om dessa lagar så att de kan försvara sina rättigheter. Det ger dem<br />
även möjlighet att lära känna dem som har makten i deras kommuner.<br />
Många organisationer för funktionshindrade, t.ex. Afasiförbundet i Sverige,<br />
har webbsidor <strong>med</strong> viktig information. På en del av dem finns det även<br />
möjlighet till chat och man kan komma i kontakt <strong>med</strong> andra. Vi kommer att<br />
inspirera deltagarna till att göra det, eftersom många av dem har ett stort<br />
behov av kommunikation. Afasi gör det svårt att kommunicera, men på<br />
webben kan man välja när och hur man vill kommunicera <strong>med</strong> andra och<br />
man kan göra det i sin egen takt.”<br />
Richard Singleton vid Telecentres Powys håller <strong>med</strong> om påståendet ovan, att<br />
inte alla kommuner klarar att uppfylla avsikten <strong>med</strong> lagen (inte ens formellt).<br />
Han säger: ”Jag har forskat l<strong>it</strong>e och funn<strong>it</strong> att vi har samma problem här.”<br />
Han anser att en lista över bra webbsidor skulle vara till hjälp. Han kommer<br />
att placera aktuella länkar på vår webbsida och även låta dem ingå i den här<br />
handboken.<br />
78
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
4. Vad är den specifika rollen för strukturering av kursplan<br />
och undervisning?<br />
Pär-Olof Eklund på <strong>Solviks</strong> Folkhögskola skriver:<br />
”Målgruppen för projektet består av personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter.<br />
Många av dem (afatiker, dyslektiker, personer <strong>med</strong> psykisk<br />
utvecklingsstörning, personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador) har<br />
dysfunktioner, som begränsar deras förmåga att tänka abstrakt och att få en<br />
överblick över sammanhanget. Personer <strong>med</strong> psykisk utvecklingsstörning<br />
delas vanligen in i tre grupper beroende på deras intellektuella nivå:<br />
• A-nivå, samma förmåga till abstrakt tänkande som ett barn på 0-1,5 år<br />
• B-nivå, samma förmåga till abstrakt tänkande som ett barn på 2-7 år<br />
• C-nivå, samma förmåga till abstrakt tänkande som ett barn på 7-13 år<br />
Medlemmarna i målgruppen har inte förmåga till abstrakt tänkande på det<br />
sätt som andra vuxna har, vad gäller tid, rum, kval<strong>it</strong>et, kvant<strong>it</strong>et och<br />
orsaksförhållanden, men deras tänkande är i hög grad konkret. Denna<br />
förmåga till abstrakt tänkande ökar från A-nivån. Hur kan man planera flera<br />
månader framåt i tiden och tänka på händelser som kommer att hända, om<br />
man bara klarar att tänka på saker som händer här och nu?<br />
Nödvändigheten av struktur<br />
De personer <strong>med</strong> utvecklingsstörning som är elever vid <strong>Solviks</strong> Folkhögskola,<br />
är på en intellektuell nivå som motsvarar ett barn på 12-13 år. De behöver<br />
speciellt hjälp <strong>med</strong> att strukturera livet så att det fungerar. Deras tänkande är i<br />
hög grad konkret. De kan vare sig överblicka stora sammanhang eller planera<br />
sin tid (framtiden) på egen hand. Därför är det nödvändigt att skapa en<br />
struktur där tid och sammanhang är indelade i mindre delar på ett<br />
pedagogiskt sätt, vilket gör det möjligt för dem att få en överblick. Detta<br />
betyder att exakt planering och tydliga strukturer är viktigt för dem – och för<br />
de planerade ögonblick som hör till vardagslivet.<br />
Pedagogisk anpassning<br />
De krav som beskrivs ovan <strong>med</strong>för en stor utmaning för arrangörer av öppet<br />
och flexibelt lärande för personer <strong>med</strong> nämnda funktionshinder. Den<br />
pedagogik som används i distansundervisning för denna målgrupp måste utgå<br />
från följande:<br />
• konkretion<br />
• enkelhet och tydlighet<br />
• små, små steg<br />
79
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Fel vid planeringen och i strukturen ger kaos och frustration för människor<br />
<strong>med</strong> dessa problem. Detta leder till en s<strong>it</strong>uation där de fastnar i detaljer, inte<br />
klarar att fortsätta distanskursen och i värsta fall hoppar av kursen, eftersom<br />
de inte tycker det är roligt eller meningsfullt. Därför är det mycket viktigt att<br />
göra en exakt planering av distanskursen, vad som kommer att hända och när<br />
samt vad som förväntas av varje deltagare. Deltagarna måste kunna få en<br />
överblick över kursen och innehållet på ett enkelt sätt. Målet måste vara att<br />
visa både utformning och innehåll i kursen på ett pedagogiskt sätt.<br />
Hur kan detta gå till? Tänk på vikten av att:<br />
• använda ett läsligt och exakt språk<br />
• använda korta meningar och uttryck<br />
• ge möjlighet till att läsa och lyssna på instruktionerna samtidigt<br />
• visa genom att r<strong>it</strong>a och berätta<br />
• använda olika färger för att illustrera olika saker<br />
• använda bekanta och enkla symboler<br />
Fokus på inlärningsprocessen<br />
När du siktar på en klar och tydlig struktur är det viktigt att alla deltagare har<br />
möjlighet att påverka både utformningen av och innehållet i kursen. Av<br />
samma anledning ska en studiehandledning inte vara för styrd och detaljerad.<br />
Annars utestängs kursdeltagarnas möjligheter att påverka kursinnehållet och<br />
ett processorienterat arbetssätt omöjliggörs.<br />
Som arrangör av öppet och flexibelt lärande för denna målgrupp behöver du<br />
även vara <strong>med</strong>veten om att målet inte är kvant<strong>it</strong>eten kunskap som har lärts in,<br />
utan vägen mot målet, dvs. inlärningsprocessen. Fokus måste vara på de<br />
färdigheter som måste övas in under kursen och på förbättring av dessa<br />
färdigheter – på individen och hans/hennes inlärningss<strong>it</strong>uation snarare än på<br />
mängden kunskap som har lärts in. Därför är all sorts examination, som är<br />
inriktad på kunskap som har lärts in, meningslös i detta sammanhang.”<br />
5. Befrämjar öppet och flexibelt lärande ett mer <strong>aktiv</strong>t<br />
<strong>med</strong>borgarskap för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter?<br />
I vårt samhälle finns mer och mer av <strong>med</strong>borgarinformation och<br />
kommunikation tillgänglig via datorer och Internet. Personer <strong>med</strong><br />
funktionshinder har många problem i detta avseende. Deras tillgång till<br />
datorer är begränsad och deras kunskap om användning av IT är i allmänhet<br />
också l<strong>it</strong>en. Under dessa omständigheter är själva möjligheten att lära sig hur<br />
man arbetar <strong>med</strong> datorer och IT ett viktigt bidrag till ett mer <strong>aktiv</strong>t<br />
<strong>med</strong>borgarskap.<br />
Fredrik Hollsten, vid Kristinehamns Folkhögskola säger:<br />
”Distansundervisning som används på rätt sätt kan vara ett stort steg framåt<br />
80
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
mot ett mer <strong>aktiv</strong>t <strong>med</strong>borgarskap. Om det används på fel sätt kan det hindra<br />
människor. För att använda öppet och flexibelt lärande på ett bra sätt är det<br />
nödvändigt att beakta alla viktiga fakta: elevens behov, mål, förmåga,<br />
motivation, utrustning. Det är också viktigt att bygga upp den rätta<br />
pedagogiska miljön.”<br />
Han ger följande exempel på hur distansundervisning används på rätt sätt:<br />
”När en elev vill ha ett svar av en person eller en inst<strong>it</strong>ution har han/hon tid<br />
till att förbereda frågan. Vad som är än viktigare är att han/hon har tid till att<br />
läsa och reagera. Han/hon kan ta den tid som behövs. När en elev frågar via<br />
telefon eller ansikte mot ansikte, löper han/hon ofta en hög risk att missförstå<br />
eller alltför snabbt glömma vad som sagts och betydelsen av det, eftersom<br />
han/hon inte kan följa resonemanget på rätt sätt. När han/hon får chansen<br />
till betänketid, tid till att läsa, läsa om och skriva, är detta en mycket bättre<br />
möjlighet till att göra rätt antaganden och svara korrekt. Återigen finns också<br />
alternativet att använda en annan person som bollplank och för att diskutera<br />
innan informationen sammanställs till ett svar.”<br />
På distanskursen ”Vardagsmatematik” som finns på <strong>Solviks</strong> Folkhögskola, såg<br />
vi hur eleverna som arbetade <strong>med</strong> enkla uppgifter fick kännedom om e-post<br />
och plötsligt såg en möjlighet till att hålla kontakten <strong>med</strong> de andra<br />
kursdeltagarna. En intensiv kommunikation startade mellan några av<br />
deltagarna, en kommunikation som fortsatte efter att kursen avslutats. Detta<br />
handlar om människor som normalt inte skulle ha kontaktat människor<br />
utanför den närmaste bekantskapskretsen. Genom att använda e-post kunde<br />
de ta sig den tid de behövde för att uttrycka sig och de kunde kommunicera<br />
asynkront, vid den tidpunkt som passade dem.”<br />
Sven Gunnemo och Erik Jivegård vid Sundsgårdens Folkhögskola har följande<br />
idéer om hur man gör deltagarna till mer <strong>aktiv</strong>a som <strong>med</strong>borgare:<br />
”När vi möter våra elever, kommer vi att kunna skapa oss ett intryck om<br />
deras sinnestillstånd och kunna bedöma vilket stadium de är på – vilket<br />
betyder hur hårt drabbade de är av stroke. Vi visar dem våra förslag och idéer<br />
om de sex inplanerade arbetsveckorna. En av våra idéer är att få dem att<br />
kontakta Afasiförbundet i Sverige. Förbundet använder FirstClassplattformen,<br />
som även vi använder. Förbundet har ett kafé och vi kommer att<br />
inspirera våra elever till att använda det. Vi kommer att göra dem <strong>med</strong>vetna<br />
om den information som förbundet har på webben.<br />
En annan fråga vi driver är att besöka webbplatserna för andra organisationer<br />
för handikappade personer. Det är viktigt att dessa kontakter blir tätare.<br />
81
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Nästa steg: eleverna ska ta reda på vad som sägs på webben om deras hemort –<br />
och kanske även komma i kontakt <strong>med</strong> någon via e-post. Vi kommer att ge<br />
dem uppgifter som tvingar dem att söka efter information från Socialstyrelsen<br />
i Stockholm om aktuell handikappol<strong>it</strong>ik. Ibland skriver lokaltidningarna om<br />
handikappade människor som har fått problem på grund av att de inte känner<br />
till lagen eller inte känner till<br />
lagändringar. När vi h<strong>it</strong>tar en sådan artikel, en fallstudie, kommer vi att<br />
studera den. En viktig fråga som diskuteras är om Sverige ska bli <strong>med</strong>lem i<br />
EMU. Det kommer förmodligen att finnas mycket information på Internet<br />
och vi kommer att hjälpa eleverna att h<strong>it</strong>ta denna information. Ett av de<br />
o<strong>med</strong>elbara resultaten av projektet är att den lokala afasiföreningen i<br />
Ängelholm Kommer att starta ett <strong>ny</strong>tt lärcentrum.<br />
Vad som än händer <strong>med</strong> eleverna i vårt projekt, är vi utifrån våra erfarenheter<br />
100 % säkra på att de kommer att ha mycket mer självförtroende i slutet av<br />
projektet och att det är värt mycket.”<br />
6. Hur och enligt vilka kr<strong>it</strong>erier kan resultaten mätas?<br />
Vi har upptäckt att detta är en mycket, mycket viktig fråga för den som<br />
tänker arrangera öppet och flexibelt lärande för personer <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter. Det är nödvändigt att förankra startpunkten i<br />
deltagarnas behov och s<strong>it</strong>uation. Ofta består deras framsteg i små, små steg<br />
framåt. Richard Singleton vid Telecentres Powys poängterar att målet inte är<br />
att uppnå målet, utan ”avverkad sträcka”.<br />
Han säger:<br />
”I diskussioner <strong>med</strong> ett antal människor, t.ex. det finansierande organet för<br />
Training and Education Wales, har resultaten trad<strong>it</strong>ionellt mätts efter hur<br />
godkända utbildningspaket har fullföljts. Till exempel examina: Många av oss<br />
som arbetar i en alternativ lärmiljö (inte skolor och högskolor) tror på flexibla<br />
resultat. Dessa är inte allmänt erkända mål, utan ”Avverkad sträcka”. Detta<br />
går att mäta, men är ett individuellt resultat, inte en nationell norm. Det<br />
avstånd som avverkats för någon <strong>med</strong> en speciell inlärningssvårighet kan<br />
således vara förmågan att stanna kvar vid datorn och koncentrera sig på en<br />
uppgift i 40 minuter, när det tidigare bara var<strong>it</strong> möjligt att koncentrera sig i<br />
två minuter. Detta är ett framsteg som går att mäta och består av den<br />
avverkade sträckan på individuell grund.<br />
Vi har var<strong>it</strong> tvungna att arbeta hårt på att få de finansierande organen att<br />
acceptera denna mätmetod. Trad<strong>it</strong>ionella utbildningscentra tycker inte direkt<br />
om detta. De tycker om (nationella) normer, examina och enhetlighet. Detta<br />
är OK för huvuddelen av eleverna, men det finns många för vilka detta inte är<br />
lämpligt och som kan skäras bort från utbildning helt och hållet. Detta skulle<br />
82
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
gälla för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter.<br />
Att bedöma det avstånd som avverkats kräver ett mer individuellt arbetssätt<br />
från läraren. Men jag anser att halva framgången <strong>med</strong> undervisningen ligger i<br />
att bygga relationer, så jag antar att detta är bra.”<br />
7. Hur finansierar man den personal som behövs och den<br />
nödvändiga tekniska utrustningen?<br />
Att genomföra anpassad distansundervisning för personer <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter och väl fungerande lärcentra, kräver mer resurser i form<br />
av pengar och personal än öppet och flexibelt lärande för andra personer. Mer<br />
personal behövs för att handleda eleverna och det kostar i allmänhet mer,<br />
eftersom den anpassade tekniska utrustningen är mycket dyr.<br />
Sven Gunnemo och Erik Jivegård vid Sundsgårdens Folkhögskola poängterar:<br />
”Detta är verkligen ett problem. Genom att genomföra projekt som detta<br />
hoppas vi visa på att det vi gör och det vi har för avsikt att göra (distansundervisning<br />
för funktionshindrade) fungerar väl och också är något som det<br />
finns ett stort behov av. Pol<strong>it</strong>ikerna säger ofta att handikappade människor ska<br />
ha en chans att lära hela livet.”<br />
Så – vi vill att staten ska lösa den finansiella delen genom att ge skolorna<br />
tillräckligt <strong>med</strong> pengar för att genomföra öppet och flexibelt lärande. Efter<br />
detta projekt hoppas vi kunna visa upp siffror på kostnader för<br />
distansundervisning som kan visa för myndigheterna att de måste h<strong>it</strong>ta en<br />
korrekt lösning.<br />
Idag har vi sex elever <strong>med</strong> afasi i en distanskurs och tre av dem måste betala<br />
både utrustningen och kommunikationskostnaderna själva, men för de andra<br />
tre betalas kommunikationskostnaderna av Socialstyrelsen ”.<br />
Fredrik Hollsten vid Kristinehamns Folkhögskola bekräftar att detta är ett<br />
stort problem. Han säger:<br />
”Problemet är inte bara pengar utan även att myndigheterna inte ser vad vi<br />
gör och inte förmår uppfatta s<strong>it</strong>uationen.”<br />
Med kursen ”Järngänget” för personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador visar<br />
Fredrik Hollsten att olika finansierande organ stöder olika åtgärder och<br />
strävanden.<br />
Kursen ”Järngänget” har möjliggjorts genom en kombination av fyra separata<br />
finansiärer. Var och en av dessa finansiärer kommer att omnämnas, men inga<br />
siffror eller summor kommer att anges.<br />
83
IT FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• Landstinget – ett bidrag som beviljats skolan eftersom den är en del av<br />
landstingets offentliga sektor. Det täcker de delar av kursen som inte handlar<br />
om personalkostnader.<br />
• Statligt bidrag – bidraget delas ut av Folkbildningsrådet i proportion<br />
mot antalet deltagarveckor. Bidraget är baserat på antalet deltagarveckor som<br />
schemaläggs av skolan för innevarande år och antalet deltagarveckor som<br />
genomförts under föregående år. Bidraget används till att täcka de<br />
grundläggande personalkostnaderna men utgör i viss utsträckning kostnader<br />
för lokaler och utrustning.<br />
• Tilläggsbidrag – kostnaderna för extra personal täcks av<br />
Folkbildningsrådet (SISUS): Detta är ett bidrag skolan är berättigad till från<br />
SISUS om skolan har handikappade deltagare/elever. Detta är ett bidrag som<br />
säkerställer att verksamheten kan genomföras <strong>med</strong> ett ökat antal lärare,<br />
kursledare, kursadministratörer och elevvårdspersonal.<br />
• Bidrag till ökad assistans – delas också ut av SISUS: För att bereda väg<br />
för handikappade personer till vuxenutbildning kan skolorna erbjuda<br />
anpassad handledning, socialt stöd och ytterligare åtgärder för att göra miljön<br />
ändamålsenlig. Vuxenskolor söker statsbidrag hos Statens inst<strong>it</strong>ut för särskilt<br />
utbildningsstöd, SISUS och Folkbildningsrådet. SISUS ansvarsområde är att<br />
besluta om statliga bidrag för assistans både för fysiskt handikappade personer<br />
och för elever <strong>med</strong> andra typer av funktionshinder. Det är deras ansvar att<br />
hjälpa dessa elever så att de får bästa möjlighet att delta i vuxenutbildningen.<br />
Eleverna själva har ett betydande inflytande över hur lämplig assistans ska<br />
ordnas för de speciella behoven på skolan som de söker till. Efter genomgång<br />
av nödvändiga data tillsammans <strong>med</strong> eleverna söker skolan statsbidrag hos<br />
SISUS för de kostnader som inte täcks in av de allmänna statsbidragen.<br />
När det gäller finansiering av personal och teknisk utrustning fortsätter<br />
Hollsten:<br />
”Jag anser att man måste vara <strong>ny</strong>tänkande i sökandet och försöka få så många<br />
finansiärer som möjligt, myndigheter, företag, organisationer. Man får inte<br />
vara för låst i de trad<strong>it</strong>ionella banorna.”<br />
Sundsgårdens Folkhögskola har erfarenheter av att försöka få<br />
företagssponsorer och de visar att det inte är en lätt uppgift. Erik och Sven<br />
skriver:<br />
”När vi startade vårt projekt ”IT och afasi” för några år sedan försökte vi på<br />
bästa sätt få rabatt eller bidrag för två bärbara datorer som vi behövde. Vi tog<br />
kontakt <strong>med</strong> alla de stora importörerna och berättade för dem att vårt projekt<br />
eventuellt skulle visas upp på olika mässor och konferenser. Importörerna sa<br />
84
1B NY TEKNOLOGI OCH NYA MÖJLIGHETER<br />
att de inte brukade ge några rabatter, utan att detta var en fråga för de lokala<br />
återförsäljarna. De lokala återförsäljarna var inte särskilt intresserade. Ett<br />
företag i Helsingborg tjänade inte så mycket på att vårt projekt visades upp i<br />
Stockholm, Lund eller någon annanstans.<br />
Kanske var vi inte tillräckligt smarta för att kunna övertyga dem. Om man<br />
kunde få in artiklar i lokaltidningen om vad som skulle hända kanske det<br />
fanns en chans att få stöd från en lokal återförsäljare. Men, återigen, då skulle<br />
vi få problemet att övertala tidningen att skriva något om vårt projekt. I<br />
Helsingborg finns endast en lokaltidning och det är mycket svårt att få dem<br />
intresserade. Vi blev sponsrade, inte av Rotary, men något liknande. Från dem<br />
fick vi ekonomiska resurser till att betala för en person. Naturligtvis försöker<br />
vi hjälpa eleverna att söka stipendier närhelst det finns en chans.<br />
Ett företag från Malmö ska komma h<strong>it</strong> för att visa sin <strong>ny</strong>a kamerautrustning<br />
(PictureTel finns inte på marknaden längre) och de kommer att låta oss låna<br />
två kameror gratis under en tid. Vi vet inte hur det kommer att gå <strong>med</strong> detta<br />
ännu.”<br />
Torbjörn Carlsson, Pär-Olof Eklund, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
85
DEL 2<br />
–<br />
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
2A: Presentation av programvaror<br />
2B: Specialhandledning för målgruppen<br />
2C: Praktisk tillämpning av specifika kompetenser<br />
87
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Material och mjukvara för afasi<br />
Vi har arbetat i många år <strong>med</strong> datorer och mjukvara lämplig för språkträning.<br />
Här nedan vill vi ge några exempel på vad vi använder och vad vi finner<br />
användbart för våra målgrupper.<br />
En viktig aspekt är att programmen skall vara lätta att använda. När det gäller<br />
afasidrabbade måste materialet ofta anpassas individuellt. Man kan inte<br />
använda samma material för alla elever. Uppgifterna måste vara skräddarsydda<br />
för varje deltagares individuella behov och önskemål. På Sundsgården har vi<br />
också tag<strong>it</strong> fram en CD-skiva <strong>med</strong> uppgifter som är gjorda speciellt <strong>med</strong> tanke<br />
på afasidrabbade. Den har visat sig fungera mycket bra, till stor del beroende<br />
att den tag<strong>it</strong>s fram i samarbete <strong>med</strong> våra deltagare. För att detta skall fungera<br />
måste skolan vara beredd att sätta till extra resurser för att läraren skall ha tid<br />
att ta fram materialet.<br />
Lexia<br />
I Sverige finns också ett mycket använt program som heter Lexia. Det har<br />
tag<strong>it</strong>s fram av en logoped, Olle Gunnilstam och har funn<strong>it</strong>s i flera år och även<br />
komm<strong>it</strong> i <strong>ny</strong>a versioner. Det innehåller ca 80 olika program som tränar bl a<br />
läsning och skrivning.<br />
Lexia erbjuder övningsmoment bl.a. i:<br />
- Aud<strong>it</strong>iva processer (språkligt och ickespråkligt)<br />
- Sekventiellt tänkande och minne<br />
- Språklig/fonologisk <strong>med</strong>vetenhet<br />
- Fonemidentifikation/segmentering/syntes (avkodning, stavning)<br />
- Fonem-grafemsamband (avkodning, stavning)<br />
- Stavelseidentifikation/segmentering/syntes (avkodning, stavning)<br />
- Morfemidentifikation/segmentering/syntes (avkodning, stavning)<br />
- Övningar på ord- och begreppsnivå<br />
- Meningsnivå<br />
- Textnivå<br />
- Grammatik(syntax)<br />
- Grundläggande matematik<br />
- Tid/klockan<br />
- Språklig reflektion och eget skapande<br />
- Engelska för elever <strong>med</strong> svårigheter i svenska<br />
Lexia passar för personer <strong>med</strong> dyslexi, afasi, läs- och skrivsvårigheter,<br />
grammatiska svårigheter samt språkförståelsesvårigheter. Lexia passar även i<br />
undervisning av svenska för invandrare.<br />
88
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
För att Lexia ska fungera som reellt träningsverktyg, måste programmet<br />
anpassas till ett unikt Lexia för varje elev/patient/brukare. Dvs. läraren gör,<br />
utifrån en analys/bedömning av eleven, ett urval av övningar som är lämpliga<br />
utifrån den aktuella bedömningen.<br />
Läraren/logopeden anpassar inställningar, väljer språkligt material så att<br />
eleven/patienten upplever uppgifterna som möjliga att klara av.<br />
Nedan presenterar vi några andra lämpliga träningsprogram.<br />
Blandade övningar<br />
Multigram<br />
Kunskapsprogram innehållande övningar inom ett flertal områden, där du<br />
även kan bygga din egen bank av kunskaper. Programmet är språkobundet,<br />
varför man själv kan lägga in övningar i andra språk. Programmet innehåller<br />
följande:<br />
Rättstavning<br />
Språklära<br />
Svenska blandat<br />
Engelsk grammatik<br />
Engelsk ordkunskap<br />
Svensk ordkunskap<br />
Matematik<br />
Blandat<br />
Skapa egna övningar<br />
Övningar i matematik<br />
GrafMatte<br />
GrafMatte är ett program som är framtaget för att eleverna ska få bättre<br />
möjligheter till goda, automatiserade tabellkunskaper. Programmet är<br />
uppbyggt ungefär som småstegsmetoden, väl anpassat till de inlärningsgångar<br />
som finns i svensk grundskola. Med GrafMatte får både lärare och elever ett<br />
bra redskap som underlättar en individualiserad träning/undervisning.<br />
Läraren kan både ändra och göra egna övningar. Graden av automatisering<br />
avläses på en grafisk kurva. Ju snabbare eleven anger s<strong>it</strong>t svar, desto högre<br />
stapel bildas. Vid fel svar bildas en nedåtgående stapel. Eleven kan också sätta<br />
s<strong>it</strong>t eget mål, ungefär som en höjdhoppsribba. GrafMatte innehåller ca 90<br />
olika övningar <strong>med</strong> de fyra räknesätten.<br />
89
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Övningar <strong>med</strong> korsord och Pussel<br />
Kors och tvärs 1 och 2<br />
Kors och tvärs 1 och 2 består av 105 korsord vardera i tre olika<br />
svårighetsgrader. Nycklarna består av både text och bild.<br />
Pussel<br />
JigSaw är ett program som är mycket uppskattat av våra deltagare. Det är ett<br />
trad<strong>it</strong>ionellt pussel anpassat för dator. Det är möjligt att använda de bilder<br />
som följer <strong>med</strong> men man kan också lägga in egna bilder.<br />
Kartövningar<br />
Seterra<br />
I programmet Seterra kan man h<strong>it</strong>ta kartor från hela världen <strong>med</strong> tillhörande<br />
övningar. Det är övningar som går ut på att h<strong>it</strong>ta länder, städer, floder m m.<br />
Det är inte avsett speciellt för afasidrabbade, men vi har funn<strong>it</strong> det mycket<br />
användbart. Dessutom är det ett gratisprogram som man kan hämta på<br />
Internet.<br />
Sundsgårdens afasiövningar<br />
Under de senaste åren har vi tag<strong>it</strong> fram en egen CD <strong>med</strong> övningar, som är<br />
framtagen i nära samarbete <strong>med</strong> våra deltagare på afasilinjen. Den innehåller<br />
träningsuppgifter <strong>med</strong> hjälp av bilder, ord och tal. Den har var<strong>it</strong> värdefull för<br />
oss på många sätt; lärarna har var<strong>it</strong> <strong>aktiv</strong>a i arbetet att finna <strong>ny</strong>a uppgifter och<br />
deltagarna har också var<strong>it</strong> involverade genom att utvärdera innehåll och<br />
layout.<br />
Vi använder oss mycket av bilder, dvs. kombinerar text och bild. Bilderna<br />
ank<strong>ny</strong>ter ofta till vardagslivet, som t ex bilder från köket, på verktyg, djur,<br />
växter men även från resor mm. Och det viktigaste är just språkträningen för<br />
våra deltagare.<br />
Förutom bildövningar innehåller också skivan språkliga övningar, t ex<br />
övningar <strong>med</strong> prepos<strong>it</strong>ioner, som kan vara mycket svårt för en afasidrabbad.<br />
CD:n används i klassrumss<strong>it</strong>uationen men även i vår distansundervisning.<br />
Dessutom har flera av våra deltagare köpt skivan för att kunna fortsätta<br />
träningen hemma. Se exempel nedan.<br />
En av våra lärare på afasilinjen har då och då arbetat som reseledare jorden<br />
runt. Han har tag<strong>it</strong> fram en CD från Sydafrika, Indien/Nepal, Sydamerika<br />
och arbetar nu <strong>med</strong> en CD om Sydostasien. Varje CD innehåller omkring 400<br />
bilder <strong>med</strong> intalad text. Många som drabbats av afasi tycker det är svårt att<br />
följa <strong>med</strong> t ex reseprogram på TV – de sänds ofta på originalspråk <strong>med</strong> svensk<br />
textremsa. Eftersom många är intresserade av resor har dessa CD-skivor, som<br />
90
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
Exempel 1<br />
Exempel 2<br />
91
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
vår lärare tag<strong>it</strong> fram, bliv<strong>it</strong> mycket uppskattade. För dem som tycker det är<br />
svårt att lyssna finns också ett texthäfte där kommentarer finns till varje bild.<br />
Word<br />
Många deltagare blir allt bättre att skriva och använder då Word för att skriva<br />
dagböcker och berättelser. Dessa berättelser är viktiga för deltagare som säger<br />
att de inte blir bättre. Då är det bara att gå tillbaka till sina sparade filer och se<br />
skillnaden.<br />
Publisher<br />
Vid jultid använder några av deltagarna Publisher för att göra egna julkort.<br />
Power Point<br />
Under läsåret använder vi en dig<strong>it</strong>alkamera för att ta bilder till en PowerPointpresentation<br />
av läsåret. Tillsammans <strong>med</strong> deltagarna tar vi fram de bilder som<br />
skall användas och de tar även <strong>med</strong> privata bilder för att användas i<br />
beskrivningen av dem själva. Det hela resulterar i en CD där deltagarna och<br />
läsåret presenteras och denna kan man sedan ta <strong>med</strong> sig hem.<br />
Erik Jivegård, Sven Gunnemo, Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
92
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
93
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Modifierat konferenssystem<br />
<strong>Solviks</strong> Folkhögskola har tillsammans <strong>med</strong> pedagogiska inst<strong>it</strong>utionen vid<br />
Umeå Univers<strong>it</strong>et under åren 2000 – 2002 bedriv<strong>it</strong> ett forskningsprojekt<br />
benämnt ”Vilket är din bästa hand?” Vi har samlat in ett antal röster <strong>med</strong><br />
erfarenheter kring arbete <strong>med</strong> IT och begåvningshinder. Dessa röster utgör i<br />
sig inget statistiskt underlag men vi bedömer att ett större urval inte skulle<br />
kullkasta den erfarenhetsbas vi lyft fram.<br />
Dessa röster talar om behovet av enkelhet, anpassningsbarhet på individnivå,<br />
bemötande och vikten av att använda visuella och audiella verktyg.<br />
Ställer man konferenssystemet First Class (som vanligen används i<br />
distanskurser för målgruppen) mot dessa önskemål lever inte First Class upp<br />
till många av önskemålen.<br />
Att First Class ändå valdes för denna målgrupp beror sannolikt på att<br />
praktiska och ekonomiska överväganden vägt tyngre än maximal anpassning<br />
till målgruppen.<br />
Även om man skulle ha högprior<strong>it</strong>erat ett konferenssystem som är anpassat<br />
till målgruppen, så skulle man sannolikt inte h<strong>it</strong>tat något alternativ på<br />
marknaden som tillräckligt bra svarar mot anpassningskraven.<br />
Idag finns det hundratals konferenssystem/utbildningsplattformar. Vi har<br />
komm<strong>it</strong> i kontakt <strong>med</strong> ett tiotal av dessa. Det som slag<strong>it</strong> oss är att när<br />
utvecklingen verkar gå mot webbaserade system har de flesta aktörer <strong>ny</strong>ttjat<br />
de <strong>ny</strong>a tekniska möjligheterna till större komplex<strong>it</strong>et (självvalidering,<br />
möjligheten att följa och utvärdera många fristående kurser m.m.). Men man<br />
har valt att arbeta i samma gamla grafiska form istället för att förenkla miljön<br />
<strong>med</strong> hjälp av <strong>ny</strong> grafisk form.<br />
Spetsar man till det kan man säga att den grafiska miljön i konferenssystemen<br />
fortfarande har större släktskap <strong>med</strong> Windows filhanterare än <strong>med</strong> startscenen<br />
i ett modernt dataspel, typ dataspelen Quake, Doom eller NHL 2002.<br />
Denna utveckling passar måhända också studiefokuserade, högpresterande<br />
univers<strong>it</strong>etsstudenter eller stressade karriärister <strong>med</strong> många järn i elden.<br />
Däremot är de <strong>ny</strong>a webbaserade systemen inte så bra för vår målgrupp<br />
(begåvningshinder).<br />
Här pekar all forskning tvärtom på att de behöver enkla, visuella och<br />
anpassningsbara miljöer, <strong>med</strong> flexibla lösningar för att individuellt kunna<br />
anpassas till personer <strong>med</strong> olika lärstilar.<br />
Som tidigare antytts tillåter den webbaserade tekniken detta.<br />
94
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
Med bredbandsutbyggnad, script i webläsarna, interpolerade animeringar och<br />
bättre komprimeringsteknik för ljud och bild o.s.v. är ett sådant<br />
konferenssystem fullt möjligt att skapa, men ingen systemutvecklare verkar ha<br />
prior<strong>it</strong>erat detta.<br />
Här vore önskvärt <strong>med</strong> mer forskning för att kunna rekommendera ett<br />
lämpligt gränssn<strong>it</strong>t för webbaserade konferenssystem som vänder sig till<br />
personer <strong>med</strong> språkliga, neuropsykiatriska och/eller lindriga<br />
begåvningsmässiga funktionshinder.<br />
Ett färdigt förslag till gränssn<strong>it</strong>t skulle underlätta för systemutvecklare att<br />
kunna göra en nischprodukt för målgruppen. Med ett anpassat<br />
konferenssystem skulle målgruppen lättare kunna omfattas av det flexibla<br />
lärandet.<br />
Som vi tänker, skulle ett sådant konferenssystem utformas efter önskemålen:<br />
enkelhet, anpassningsbarhet på individnivå samt <strong>med</strong> många bilder,<br />
animationer och ljud. Ett sådant konferenssystem borde också kunna anpassas<br />
för att premiera en taktil lärstil.<br />
Vi har gjort en enkel skiss för att i bild kunna beskriva våra visioner för en<br />
framtida samverkanspartner i forskning vi önskar bedriva kring detta område.<br />
Några konkreta tillämpningar på tre aspekter<br />
1. Vikten av enkelhet<br />
I våra ögon är First Class alldeles<br />
för komplicerat för att passa vår<br />
målgrupp. Konkreta exempel på<br />
detta är alla fönster som öppnas,<br />
alla konferenser som ligger<br />
framme m.m.<br />
I ett anpassat konferenssystem<br />
borde öppningsscenen helst bara<br />
bestå av ett enda objekt (se<br />
bifogad bild). Sedan skulle t.ex.<br />
en tangentkombination kunna<br />
öppna för fler valmöjligheter<br />
”under skalet”.<br />
95
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
2. Anpassningsbarhet på individnivå.<br />
Det finns redan idag ett antal elektroniska lärmiljöer som genom animeringar,<br />
ljud och bild är anpassade för vår målgrupp. Nackdelen är dock att de sällan<br />
(av förklarliga skäl) är anpassade ner på individnivå då distributionsformen<br />
ofta är en CD-skiva. Istället skulle man kunna göra samma miljö webbaserad<br />
(<strong>med</strong> webläsaren som klient) och lämna ”luckor” i gränssn<strong>it</strong>tet.<br />
Dessa luckor skulle sedan <strong>med</strong> databaskoppling kunna fylla <strong>med</strong> individuellt<br />
valda bilder/ljud och inlagda av kursanordnaren. Så skulle anpassning kunna<br />
ske på individnivå.<br />
Vi gjorde två sådana miljöer där två elever har valt vilka saker de föredrog att<br />
shoppa, vilken färg lärmiljön skulle ha, hur eventuell bakgrundsbild skulle se<br />
ut, typ av belöningsmusik, om man ville ha spreakertext eller ej.<br />
3. Ta vara på ljud och bild.<br />
Genom att använda webläsaren som klient skulle man <strong>med</strong> webbaserad teknik<br />
kunna göra t.ex. en e-postbrevlåda betydligt mer visuell och audiell än de epostsystem<br />
som finns på marknaden idag.<br />
Bilden på motsatt sida visar ett förslag på hur en sådan skulle kunna utformas.<br />
Breven i de olika brevhögarna sprids grafiskt ut på skrivbordet genom en<br />
animering när man klickar på respektive brevhög. När man sedan håller<br />
muspekaren över respektive brev visas en bild på avsändaren, t<strong>it</strong>eln på brevet<br />
och datum (här förutsätts att kursanordnaren lagt in bilden i en databas<br />
innan). Klickar man slutligen på ett enskilt brev öppnas kuvertet och ett<br />
papper vecklas upp genom en animering. Papperet visar brevinnehållet<br />
samtidigt som innehållet i brevet läses upp av en röstsyntes. I brevet finns<br />
även bilden på avsändaren.<br />
Peter Stenlund, <strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
96
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
Exempel på hur ett visuellt och aud<strong>it</strong>ivt e-postystem skulle kunna designas<br />
97
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Speciella program för specifika målgrupper<br />
Jag vill hävda att användandet av vanliga programvaror, som är tänkta för att<br />
användas av alla, är väldigt fördelaktigt vid användandet av IT för<br />
funktionshindrade. Man behöver ordentligt utreda de tillgängliga<br />
programvarornas möjligheter, för att h<strong>it</strong>ta deras användningsområden för<br />
inlärning.<br />
Det är svårt att dra en tydlig linje mellan att lära sig om datorer och att<br />
använda datorer som ett stöd för att kunna tillgodogöra sig kunskaper/<br />
färdigheter. Datoranvändande erbjuder möjligheter till kunskap, som behövs<br />
för att kunna använda och förstå datorns funktion. Detta innebär att<br />
användandet av datorer, utifrån hanteringen, ofta erbjuder pedagogiskt stöd<br />
till en rad av färdigheter och kunskapsområden, vilka vart och ett kan<br />
utvecklas och tränas utifrån datorrelaterade uppgifter.<br />
En och samma mjukvara kan användas inom olika områden, inte bara för<br />
undervisning. För att kunna använda programvaran till något speciellt inom<br />
olika områden, är det viktigt att den är knuten till pedagogiska mål och<br />
<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter.<br />
Olika användningsområden för IT-stött lärande<br />
· Verktyg för att skriva och r<strong>it</strong>a: Datorstödda uppgifter där deltagarna<br />
skriver, redigerar text och bilder. Detta är den mest kända formen av<br />
användning. Exempel på program: MSWord, MSWorks och Adobe<br />
photoshop.<br />
· Utforskande och experimenterande: Datorstött experiment, utforska<br />
system, bygga strukturer, organisera och kategorisera, t.ex. deltagarna<br />
skapar sina egna mappstrukturer för sparande av filer för att kunna<br />
h<strong>it</strong>ta dem. Exempel: Word, Excel, Access, PowerPoint, PowerSim och<br />
Utforskaren (filhanteringen) i Windows.<br />
· Träna specifika färdigheter: Specialprogramvara för träning av specifika<br />
färdigheter. Exempel: ”Lyssna och skriv” i Trädet (en programvara<br />
utvecklad av Pelle Lindblå, kunnig inom dyslexi). Lexia, programvara<br />
som används till dyslektiker och afatiker är också ett sådant program,<br />
men Officepaketet går även att använda till detta.<br />
· Informationshämtning: Att använda datorn för att träna sig hur man får<br />
tag på information ifrån olika informationskällor, som t.ex. CDromskivor,<br />
databaser och Internet.<br />
98
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
· Kommunikation: Använda datorn till kommunikationstekniker genom<br />
nätverk, såväl lokala som globala. Kommunikationen kan ske <strong>med</strong><br />
hjälp av olika verktyg t.ex. e-postklienter (MS Outlook, Eudora),<br />
FirstClass, mIRC (Internet Relay chat client) kanaler eller Netmeeting.<br />
Fördelar <strong>med</strong> IT i lärandet<br />
· Struktur: Såväl hårdvaran som mjukvaran i datorn är mycket<br />
strukturerad, det är ingen disharmoni emellan dem. De passar väl ihop.<br />
· Feedback/respons: Responsen som ges av en dator är snabb, rak och fri<br />
ifrån värderingar.<br />
· Anpassning: Det är enkelt att anpassa, gällande fysiska (anpassningar<br />
gjorda i arbetsmiljön eller perifer datorutrustning t.ex. tangentbord,<br />
mus eller bildskärm) eller andra individuella villkor (tid, plats och<br />
tillfälle); passande för arbetsplatser eller utbildningslokaler, såväl lokalt<br />
som på distans.<br />
· Motivation: Datorns attraktionskraft, som ett viktigt verktyg i dagens<br />
IT-baserade samhälle, är något<br />
som sporrar motivationen. Den erbjuder fler möjligheter om den<br />
behärskas - att kunna få inflytande och bli mer <strong>aktiv</strong> i samhället.<br />
Det som följer är exempel på arbete och anpassningar av datorn och<br />
datorstödda uppgifter <strong>med</strong> Officepaketet och Windows.<br />
Inställningar på datorn<br />
Genom att ändra datorns inställningar får deltagarna en känsla av kontroll<br />
och kan göra inställningar som passar dem, t.ex. färger, ljud och<br />
skärmsläckare. En färginställning som inte verkar passa för en person kan vara<br />
till hjälp för en annan (visuellt gränssn<strong>it</strong>t). Ett ljud kan vara besvärande och<br />
irr<strong>it</strong>erande för någon, men för någon annan kan det vara helt självklart vad<br />
som ska göras eller vad som skedde på skärmen (ljudgränssn<strong>it</strong>t). Alla dessa<br />
inställningar är också viktiga för personer <strong>med</strong> perceptionsstörningar –<br />
nedsatt perceptionsförmåga – nedsatt perception. Detta innefattar storlek på<br />
ikoner och antalet objekt man kan se på skärmen. I denna kategori, ta <strong>med</strong><br />
hur muspekaren ser ut och rör sig.<br />
Det är av stor vikt att deltagaren gör sina egna val, bortsett från att de får<br />
kunskap om hur de själva kan anpassa. Det ger dem även en känsla av<br />
kontroll och en känsla av att kunna påverka sin egen s<strong>it</strong>uation.<br />
99
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Programinställningar<br />
Det är precis lika viktigt att anpassa programinställningar så att me<strong>ny</strong>er passar<br />
deltagarna. Detta gäller antalet objekt, storlek och placering på skärmen.<br />
Pedagogiska uppgifter <strong>med</strong> inställningar<br />
Om deltagarna har perceptuella funktionsnedsättningar är det en bra idé att<br />
ha uppgifter som syftar till att göra inställningar som passar deras behov. Det<br />
kan även vara en bra idé att låta dem förklara vid inledningen vad de tycker<br />
och tänker om färger, vilka de tycker är bra och gillar. Detta kan vara bra för<br />
att bryta isen och ger läraren/handledaren en uppfattning om hur de tänker<br />
och fungerar. När de ha gjort detta och börjat arbeta är det viktigt att ha dem<br />
under uppsikt och vara uppmärksam på vad och hur de gör, speciellt när de<br />
stöter på problem. När de stöter på något som de inte kan lösa är det bra att<br />
reflektera tillsammans <strong>med</strong> dem och tillsammans komma underfund <strong>med</strong> var<br />
någonstans det tog stopp, hur många steg de klarade av. Antalet steg som de<br />
klarat av är av stor vikt för det fortsatta arbetet <strong>med</strong> datorbaserade uppgifter<br />
och även övriga uppgifter och arbeten. Detta ger läraren/handledaren och<br />
deltagaren en bild av hur deras minne arbetar och fungerar. Detta kan ge en<br />
bas för att h<strong>it</strong>ta strategier och metoder för dessa s<strong>it</strong>uationer. På grund av<br />
datorns strukturerade arbetssätt måste man utföra ett visst antal moment för<br />
att nå d<strong>it</strong> man vill. Det är enkelt att ta reda på, t.ex. om deras<br />
minnesfunktioner klarar av 3 till 4 moment eller om det är fler.<br />
En intressant aspekt på detta är att gruppen av deltagare ser ut att göra precis<br />
samma saker <strong>med</strong>an man kan se på skillnaderna i hur de arbetar och hur<br />
många steg de klarar av. I de flesta fall är de enda, som kan se dessa skillnader i<br />
klassrummet, den pedagogiska personalen eftersom de har till uppgift att se<br />
dessa skillnader. En annan fråga gällande pedagogiska uppgifter <strong>med</strong><br />
inställningar är att ge de funktionshindrade deltagarna en s<strong>it</strong>uation där de kan<br />
ges möjlighet till insikt om sin s<strong>it</strong>uation och sina funktionsnedsättningar,<br />
vilka de ofta nonchalerar. Men de kan aldrig komma till insikt om sin<br />
s<strong>it</strong>uation och sina svårigheter utan ”<strong>aktiv</strong>t” stöd från professionella (lärare<br />
eller liknande). Det ”<strong>aktiv</strong>a” stödet bör vara av kommunikativt slag, där<br />
deltagaren reflekterar över vad som hänt under uppgiften tillsammans <strong>med</strong> en<br />
utomstående (pedagogisk personal) och vad denne sett och anser samt få<br />
vägledning hur liknande s<strong>it</strong>uationer ska klaras ut i framtiden.<br />
Pedagogiska uppgifter <strong>med</strong> Microsoft Office<br />
Skriva och r<strong>it</strong>a<br />
Detta är det område som används mest – området som deltagarna från början<br />
greppar, förstår vad det handlar om. Saker som kan tränas i dessa s<strong>it</strong>uationer,<br />
bortsett från det självklara, textredigering, är responsen<br />
100
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
om texten blir rätt eller fel och hur snabbt det går att ändra den. Deltagarna<br />
kan lära sig att bygga enkla meningar och hur meningens betydelse ändras om<br />
de ändrar ordföljden. En viktig b<strong>it</strong> är att de ges möjlighet att lära sig och<br />
reflektera över hur många steg/moment de klarar av under olika uppgifter. I<br />
en s<strong>it</strong>uation <strong>med</strong> inställningar eller någon annan uppgift är det viktigt att ge<br />
dem tillfälle att reflektera över sina framsteg. Vid arbete <strong>med</strong> deltagare <strong>med</strong><br />
förvärvade hjärnskador, är det en bra träning att skriva dagbok, såväl för<br />
hanteringen av datorn som för deras struktur för dagen. Det man kan<br />
observera i denna uppgift är bl a deras förmåga att strukturera dagen i<br />
kronologisk ordning. De kan använda sig av ”paint” för att måla och för att få<br />
förståelse för vilka verktyg som ska användas, och när, för att kunna<br />
färdigställa en bild på datorn.<br />
Utforskande och experimenterande<br />
På detta område är datorerna överlägsna alla andra typer av lärande.<br />
Experiment och utforskning kan göras <strong>med</strong> en gång och kan enkelt ändras för<br />
att få andra <strong>ny</strong>a resultat. För en person <strong>med</strong> en förvärvad hjärnskada, som har<br />
svårigheter <strong>med</strong> struktur, kronologi och vissa spatiala förmågor är det ett bra<br />
verktyg. När det gäller en persons inlärningsförmåga, hennes kogn<strong>it</strong>iva<br />
förmågor och avseenden gällande kategorisering, strukturering av tankar och<br />
minnen samt organisering är dessa viktiga.<br />
Allt vi lär oss och lagrar i våra minnen kategoriseras. Efter en hjärnskada<br />
förloras dessa förmågor eller flyttas – omorganiseras. Detta gör att det är<br />
viktigt att ta fram uppgifter och jobba <strong>med</strong> det som handlar om att<br />
strukturera och organisera för att tillsammans <strong>med</strong> deltagaren kunna h<strong>it</strong>ta<br />
strategier, som hjälper dem att förstå sina funktioner efter skadan. Det kan<br />
handla om väldigt enkla uppgifter som filhanteringen i Windows eller att<br />
organisera filer på en diskett eller hårddisk, så att de kan h<strong>it</strong>ta sina uppgifter<br />
och filer. Mer komplicerade uppgifter kan hänvisa till att organisera för att få<br />
förståelse för ”orsak och verkan”. I detta fall är Excel att föredra. Deltagarna<br />
får förklara hur de tänker och ska få ihop det på en såväl logisk som<br />
funktionell nivå. Enkla uppgifter som ”personekonomi” är användbara för att<br />
få förståelse för hur inköp påverkar totalekonomin. Genom att visualisera<br />
<strong>med</strong> hjälp av ett diagram ökar deltagarens möjligheter att förstå resultatet.<br />
Att använda Excel på det här sättet ger en grov simulering av en praktisk<br />
s<strong>it</strong>uation och kan ge en möjlighet att rätta till felaktigheter.<br />
För att arbeta <strong>med</strong> mer komplexa simuleringar, för att få förståelse för system<br />
och händelser, är PowerSim (www.powersim.com) ett bra verktyg. Här kan<br />
deltagaren eller läraren bygga system av skiftande svårighetsgrad <strong>med</strong> hjälp av<br />
ett grafiskt gränssn<strong>it</strong>t. Vad jag vet, så har inte denna typ av arbete provats på<br />
gruppen <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador i Sverige - troligen ingen annanstans<br />
heller.<br />
101
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
För att förklara en händelse eller episod, kanske som ett minnestest, är<br />
PowerPoint ett användbart verktyg. I PowerPoint kan deltagaren organisera<br />
bilderna i rätt ordning för att få presentationen att hänga ihop. Det grafiska i<br />
PowerPoint ger en konkretisering (mindre abstrakt) till skillnad från Word<br />
<strong>med</strong> text.<br />
Träning av specifika färdigheter.<br />
För att träna specifika färdigheter, som grundläggande begrepp, ögahandkoordination<br />
och annan känsel-motorisk koordination, är det enklast att<br />
använda speciellt framtagen programvara/verktyg. Det finns en mängd<br />
program på marknaden idag som erbjuder en stor variation. Det finns<br />
självklart möjligheter att läraren eller en programmerare kan göra ett program<br />
som är anpassat för en speciell uppgift. Men de kan även vara användbara i<br />
andra s<strong>it</strong>uationer. Det är helt upp till läraren vad målet <strong>med</strong> <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eten är.<br />
Exempel på bra program är: Trädet, Lexia, Harpan (enkel patiens som är <strong>med</strong><br />
i Windows), Cheops (matematikspel) och en mängd andra. Officepaketet är<br />
självklart användbart inom detta område också. Det kan användas till att<br />
producera egna ”program”. Se Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong>s program gjort i<br />
Excel för afatiker, utvecklat av lärare på Sundsgården.<br />
Informationshämtning<br />
Att hämta information och använda sig av information:<br />
Idag är det viktigt att kunna h<strong>it</strong>ta och sortera ut information, till och <strong>med</strong> den<br />
enklaste formen, t.ex.<br />
indexerad information (telefonkatalogen) kan vara svår för en person <strong>med</strong><br />
förvärvad hjärnskada. Detta område innefattar även <strong>ny</strong>hetsbevakning och<br />
förmågan att ta ut mat<strong>ny</strong>ttig information.<br />
Det finns en hel del användbara verktyg tillgängliga, både på Internet och på<br />
CD-rom. Oftast är problemet för gruppen att få tag på dessa verktyg och<br />
förstå kapac<strong>it</strong>eten och användbarheten hos dem. Hjälpfunktionen i olika<br />
program är användbar för att få förståelse för information för det<br />
programmet. Om deltagare kör fast när de jobbar i Word och gillar och kan<br />
använda sig av hjälpfunktionen, kan de ofta komma förbi problemet och<br />
fortsätta jobba. Detta är bra för självkänslan och självförtroendet. Gällande<br />
större områden, som att söka på Internet, ger en förståelse av sökmetoder<br />
bättre förutsättningar att lösa och hantera problem <strong>med</strong> information.<br />
Kommunikation<br />
För personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador är kommunikation via datorn en<br />
metod att få bearbeta svaren i sin egen takt. Det är bra för dem att ha<br />
möjligheten att kunna ta tid på sig att formlera sin tankar och funderingar.<br />
Att träna på att formulera förståeliga meningar är en bra träning.<br />
102
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
Vikten av att använda vanliga programvaror<br />
Allt ovan nämnda kan göras <strong>med</strong> ”vanliga programvaror” – programvara som<br />
är allmänt känd av allmänheten. Folk vet vad programvaran är till för och vet<br />
hur den fungerar. Det ger den funktionshindrade en stor källa till stöd och<br />
trygghet när en ”normal” användare kan hjälpa dem att använda programmet/<br />
plattformen. De kan få hjälp att navigera i programmet, att h<strong>it</strong>ta funktioner<br />
och verktyg. Deltagarna kan använda sin kunskap i annan programvara också,<br />
eftersom de flesta programvarorna är uppbyggda på liknande sätt.<br />
En annan viktig aspekt när det gäller användandet av ”normal” programvara<br />
är att deltagarna kan relatera i samtal som handlar om arbete och problem<br />
<strong>med</strong> datorer. De får en förståelse för vad folk pratar om, t.ex. i bussen eller på<br />
ett kafé på stan, om det är en diskussion om datorrelaterade ämnen. Det ger<br />
dem en känsla av delaktighet – inte av att bli åsidosatta.<br />
Fredrik Hollsten, Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
103
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Programvaruverktyg för inlärningssvårigheter<br />
De erfarenheter av programvaruapplikationer som presenteras här<br />
färdigställdes <strong>med</strong>an författaren arbetade på Castell–y–Dail Telecentre som är<br />
ett IT-resurscentrum alldeles utanför Newtown speciellt avsett för personer<br />
<strong>med</strong> inlärningssvårigheter. Omfattningen av svårigheterna sträckte sig från<br />
personer <strong>med</strong> multihandikapp till personer <strong>med</strong> lätta inlärningssvårigheter<br />
eller psykiska handikapp. På Castell-y-Dail Telecentre kan alla människor<br />
ut<strong>ny</strong>ttja informations- och kommunikationsteknik.<br />
De <strong>med</strong> större svårigheter får hjälp <strong>med</strong> att kommunicera och interagera och<br />
t.o.m. öka koncentrationen genom att använda sensoriskt och intellektuellt<br />
stimulerande programvara. Genom att använda pekskärm har människor som<br />
inte kommunicerar, bliv<strong>it</strong> hjälpta via multi<strong>med</strong>iaspel som t.ex. Touch Games<br />
och First Artist. Grundläggande koordination mellan handen och ögonen<br />
kombineras <strong>med</strong> ljud till intressanta uppgifter <strong>med</strong> hjälp av dessa spel. En<br />
markant utveckling har skett hos personer <strong>med</strong> stora svårigheter.<br />
Grundläggande läsförmåga för personer <strong>med</strong> mindre grava svårigheter tränas<br />
upp <strong>med</strong> ett program som kallas Clicker. Det är ett grundläggande<br />
ordbehandlingsprogram som har ett rutmönster under arbetsområdet. I detta<br />
rutmönster kombineras symboler eller bilder <strong>med</strong> ord och placeras i olika<br />
celler. När man klickar på en cell, uttalas ordet av datorn och placeras i<br />
ordbehandlaren på markörens plats. Cellerna kan också leda till andra<br />
händelser, t.ex. att ett annat rutmönster laddas eller att dokumentet skrivs ut.<br />
En elev tog dig<strong>it</strong>ala foton av sina kolleger, vänner och sin familj och placerade<br />
bilderna <strong>med</strong> tillhörande namn i cellerna. Med l<strong>it</strong>e hjälp lades <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter <strong>med</strong><br />
symboler, t.ex. Makaton-symboler till. Efter en tid kunde eleven skriva<br />
historier om personerna i s<strong>it</strong>t liv genom att klicka på symbolerna och<br />
bilderna. På så sätt tränade han upp färdigheter i att konstruera meningar,<br />
stycken och berättelser. Detta är början på <strong>ny</strong>a vägar mot läs- och<br />
skrivfärdigheter som ingen trott vara möjliga. Clicker läser också upp orden i<br />
ordbehandlaren och när en mening avslutas läses hela meningen upp.<br />
För personer <strong>med</strong> mindre allvarliga läs- och skrivsvårigheter har vi använt<br />
TEXTHelp, ett program som används tillsammans <strong>med</strong> ett<br />
ordbehandlingsprogram eller t.o.m. ett kalkylblad. TEXTHelp har ett antal<br />
funktioner av vilka en är uppläsning av vad som skriv<strong>it</strong>s in. Det gör även<br />
stavningskontrollen enklare och mer lättanvänd. Stavningskontrollen placerar<br />
sina förslag i en kontext och läser upp dem högt. Om du t.ex. skriver ”theer”,<br />
skulle stavningskontrollen i en vanlig ordbehandlare föreslå: There, their,<br />
three, thee, men ger inte någon hjälp för eleven att bestämma vad som är rätt.<br />
TEXTHelp säger: “There, place, as in ‘over there’. (there, plats, som i ’over<br />
there’) Or Their, possession, as in ‘the house belongs to them, <strong>it</strong> is their<br />
104
2A PRESENTATION AV PROGRAMVAROR<br />
house’. (Eller Their, ägande, som i ’the house belongs to them, <strong>it</strong> is their<br />
house’ (huset tillhör dem, det är deras hus)) Or three, number, as in ‘the<br />
number between two and four is three’. (Eller tre, siffra, som i ‘the number<br />
between two and four is three’ (siffran mellan två och fyra är tre)) Or thee,<br />
person, an old fashioned way of saying you, as in ‘I vow to thee my<br />
Country…’. (Eller thee, person, ett gammalmodigt sätt för att säga ni, som i ‘I<br />
vow to thee my Country…’ (jag lovar eder m<strong>it</strong>t land)) TEXTHelp hjälper<br />
verkligen eleven att bestämma hur stavningen ska förbättras. Detta ger eleven<br />
större självförtroende. TEXTHelp har också en förutsägande textfunktion<br />
som automatiskt fyller i slutet av ordet eller korrigerar ett felstavat ord genom<br />
att se på kontexten, lära sig elevens ordval och göra användbara och<br />
intelligenta förutsägelser. Detta hjälper upp hastigheten och självförtroendet.<br />
Eleverna börjar tycka om att skriva i stället för att betrakta skrivandet som en<br />
smärtsam och förödmjukande exercis. TEXTHelp håller även reda på typen<br />
av fel som eleven gör och klassificerar dem i typer som ”dyslektiska”,<br />
”homofona” osv. Detta gör det möjligt för läraren att hjälpa eleven att<br />
koncentrera sig på de vanligaste feltyperna och utveckla övningar för att<br />
hjälpa eleven att övervinna dessa problem.<br />
Vi använder många andra spel för att öka elevernas erfarenheter av att<br />
använda IT till att förbättra kommunikation samt läs- och skrivsvårigheter.<br />
Dessa datortekniker är inte hela lösningen, utan ett användbart tillskott i<br />
undervisningen av grundläggande kommunikationsfärdigheter, läsning,<br />
skrivning och matematik. Vi har ett konstruktivistiskt arbetssätt där<br />
kursdeltagaren fokuseras. Vi tror att övningarna måste vara intressanta,<br />
utförbara och framför allt roliga för att elevens färdigheter och inlärning ska<br />
kunna förbättras.<br />
Vid Newtown Resource Centre har vi genomfört ett arbete som fortfarande<br />
pågår vid Castell-y-Dail, men <strong>med</strong> en annan elevgrupp. Våra elever har inte så<br />
stora inlärningssvårigheter eller svåra kommunikationsproblem, utan bara<br />
lättare inlärningssvårigheter eller behöver bara hjälp <strong>med</strong> grundläggande<br />
färdigheter i att läsa och skriva samt matematik. I Newtown använder vi<br />
TEXTHelp och inlärningsmaterial online för dessa elever. Det är inte en<br />
auktoriserad kurs utan den är mer avsedd att hjälpa kursdeltagarna att<br />
övervinna rädsla och hinder innan de börjar på en mer formell<br />
vuxenutbildning i läs-/skrivfärdigheter eller matematik på college.<br />
I detta avseende har Commun<strong>it</strong>y Learning Centres (kommunens lärcentra)<br />
som t.ex. Telecentres fått en stor roll att spela genom att förbättra<br />
livskval<strong>it</strong>eten hos personer <strong>med</strong> behov av grundläggande färdigheter. All<br />
programvara som nämns ovan kan köpas från SEMERC i Manchester, U.K.<br />
http://www.semerc.com/<br />
Richard Singleton, TELECENTRES POWYS<br />
105
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Nödvändigheten av att erbjuda särskilt stöd -<br />
- samhällets stöd, service och åligganden.<br />
Vår erfarenhet av distansundervisning för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter<br />
(i vårt fall personer <strong>med</strong> lindring utvecklingsstörning) har visat att i det<br />
svenska samhällets finns både bristande så väl som mycket bra fungerande<br />
stöd för denna målgrupp.<br />
Eftersom vår erfarenhet rör personer som har ett stort behov av att få<br />
tillvaron strukturerad och överblickbar, för att de ska fungera på ett<br />
tillfredsställande sätt, har vi sett att en väl genomtänkt samhällelig struktur<br />
också är nödvändig. Vi har märkt att i många avseenden är denna struktur<br />
bristfällig och i vissa fall saknas den helt och hållet.<br />
De behov av samhälleligt stöd som vi uppmärksammat som nödvändiga för<br />
funktionshindrade som deltar i Öppet och Flexibelt lärande rör följande<br />
områden:<br />
- Färdtjänst/transporter,<br />
- Nätverk av lärcentra och handledare<br />
- Behovet av specialpedagoger i öppet och flexibelt lärande för<br />
funktionshindrade.<br />
Behov av ökat utbud av Öppet och Flexibelt lärande för funktionshindrade,<br />
samt av ekonomiskt stöd till kursanordnare.<br />
Som ett övergripande problem har vi märkt bristen på möjligheter för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder att delta i livslångt lärande och<br />
distansundervisning. Det är relativt få utbildningsanordnare som erbjuder<br />
anpassad distansutbildning för denna målgrupp. Vi är starkt övertygade om<br />
att ökade möjligheter för funktionshindrade att kunna delta i sådan<br />
distansundervisning också ökar deras möjlighet att delta i samhällsdebatten,<br />
och därigenom få ett <strong>aktiv</strong>are <strong>med</strong>borgarskap. Anpassade distanskurser för<br />
denna målgrupp, tillsammans <strong>med</strong> anpassade lärcentra är kostsammare för<br />
anordnaren, än annan distansundervisning. Därför har de kurser som h<strong>it</strong>tills<br />
erbjud<strong>it</strong>s är så långt vi kunnat se samtliga var<strong>it</strong> projektfinansierade. När det<br />
gäller det samhälleliga stödet för sådan verksamhet behöver en översyn göras.<br />
1. Färdtjänst och transporter.<br />
Personer <strong>med</strong> begåvningshinder har i de flesta fall svårigheter att resa på egen<br />
hand. Detta kan bero på att de har svårt att orientera sig, men också har<br />
begränsad förmåga att läsa och förstå t.ex. busstidtabeller. Därför har de rätt<br />
till färdtjänst inom den egna kommunen, d.v.s. personlig transport till och<br />
från olika <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter<br />
106
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
I de flesta fall sker denna transport <strong>med</strong> taxi, och kostnaden är starkt<br />
subventionerad av samhället. Den funktionshindrade betalar, beroende på hur<br />
långt man åker, en egeninsats som varierar mellan 35 och 50 SEK (Uppgiften<br />
gäller för 2003). För att få rätt till denna service görs en utredning om<br />
behovet, och beslut fattas i varje enskilt ärende av de sociala myndigheterna.<br />
Vid resor utanför den egna kommunen kan man också få riksfärdtjänst.<br />
Förutom det stöd som färdtjänsten faktiskt utgör för målgruppen, kan de<br />
också behöva hjälp <strong>med</strong> beställning av färdtjänstresorna.<br />
.<br />
I distanskursen om Vardagsmatematik som vi genomförde för personer <strong>med</strong><br />
lindrig utvecklingsstörning behövde deltagarna använda färdtjänst för att delta<br />
vid de träffar som var förlagda till skolan, samt till träffarna i lärcentret. Vår<br />
erfarenhet visar att det är kursledarens eller handledarens ansvar att beställa<br />
färdtjänsten vid varje tillfälle, och att tydliggöra avresetiderna för varje enskild<br />
kursdeltagare. Detta var ett tidskrävande arbete eftersom vi försökte<br />
samordna resorna, något som var gynnsamt för deltagarna både ur ekonomisk<br />
och gruppdynamisk aspekt.<br />
Färdtjänsten är ett gott exempel på samhällets stöd till den nämnda<br />
målgruppen. Det underlättar i hög grad deras deltagande i<br />
distansundervisning<br />
2. Nätverk av lärcenter och handledare<br />
För personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter är ett anpassat lärcenter en<br />
nödvändighet för att de på ett framgångsrikt sätt ska kunna delta i<br />
distansundervisning. Detta beror dels på att många av dem inte har<br />
tillgång till Internet-uppkopplade datorer i sin vardag, dels på att de ofta<br />
behöver just anpassning av software, datorgränssn<strong>it</strong>t och virtuella lärmiljöer<br />
för att de ska kunna tillgodogöra sig studierna. Dessutom finns det en<br />
handledare kopplad till lärcentret som kan stödja i både tekniska och<br />
praktiska frågor. Vi har sett att det är viktigt att kursledaren inte behöver<br />
ansvara för de tekniska aspekterna i kursen, utan kan koncentrera sig på de<br />
pedagogiska och metodiska frågorna. Handledaren kan vara ett viktigt stöd<br />
för den enskilde funktionshindrade både när det gäller teknik och i<br />
studiesociala frågor.<br />
De lärcentra som finns, och som är särskilt anpassade för funktionshindrade<br />
av olika slag, är relativt få och ofta projektfinansierade. Projekt skapar goda<br />
möjligheter att bygga upp och utveckla verksamheten vid de olika lärcentra,<br />
men verksamhetens fortsättning blir osäker när projekt<strong>med</strong>len upphör,<br />
eftersom projekt är tidsbegränsade. Vi har genom DISTUM/CFL och EU:s<br />
Grundtvig-program genomfört sådana projekt, och det har innebur<strong>it</strong> stora<br />
möjligheter för oss att utveckla och anpassa vårt lärcenter. Men enligt vårt<br />
107
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
sätt att se är det angeläget att samhället skapar ett nätverk av lärcentra, där<br />
man också beaktar denna målgrupps särskilda behov av stöd och anpassning.<br />
Precis som det finns ett nätverk av bibliotek i samhället, borde det finnas ett<br />
nätverk av lärcentra, för att personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter ska få ett<br />
framgångsrikt deltagande i det livslånga lärandet.<br />
Vi har <strong>med</strong> genom ACTIVE-projektet fått inblick i hur man har ordnat detta<br />
i Wales. Där har samhället skapat ett nätverk av telecentra i varje tätort. Det<br />
är datastugor som är öppna för<br />
allmänheten, men <strong>med</strong> anpassad verksamhet och utrustning så att man kan<br />
vara en resurs för personer <strong>med</strong> behov av särskilt stöd. Dessa telecentra är<br />
offentligt finansierade, men drivs i privat regi. Vi har <strong>med</strong> stort intresse tag<strong>it</strong><br />
del av dessa erfarenheter, och menar att det är ett mycket gott exempel på hur<br />
samhället kan stödja funktionshindrade och underlätta deras deltagande i det<br />
Öppna och Flexibla lärandet.<br />
3. Specialpedagoger<br />
Pedagoger <strong>med</strong> särskild utbildning för att kunna stödja personer <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter är idag en viktig resurs i den svenska skolan. De har<br />
speciell kompetens omkring funktionshinder, särskilt när det gäller personer<br />
<strong>med</strong> inlärningssvårigheter, och de har nödvändiga redskap för att kunna skapa<br />
och visualisera de strukturer som denna målgrupp är så beroende av.<br />
Vår erfarenhet visar a) dels att det är nödvändigt att k<strong>ny</strong>ta specialpedagoger<br />
till distansundervisning för personer <strong>med</strong> dessa svårigheter, b) dels att detta<br />
inte sker i tillräcklig omfattning.<br />
Vi tror att specialpedagoger är viktiga resurspersoner vid planering av<br />
distanskursers uppläggning och innehåll, samt vid anpassning och planering<br />
av verksamheten vid lärcentra.<br />
Det är orimligt att kräva att kursledaren ska ha denna kompetens. Det ideala<br />
arbetssättet vid öppet och flexibelt lärande för denna målgrupp är att skapa ett<br />
arbetslag bestående av kursledare, som har ämnes- och distanspedagogisk<br />
kompetens, handledaren som främst har teknisk kompetens samt<br />
specialpedagogen som har kompetens rörande funktionshinder. På detta sätt<br />
uppnår man den helhetssyn, som bäst gynnar den enskilde deltagaren att<br />
studera utifrån sina egna förutsättningar.<br />
Pär-Olof Eklund, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
108
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
109
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Mål och kursinnehåll för ”Stensta Läs”<br />
Kurs för personer <strong>med</strong> läs- och skrivsvårigheter vid<br />
Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
Vårt mål <strong>med</strong> kursen för personer <strong>med</strong> läs- och skrivsvårigheter är att bjuda<br />
in deltagarna att ta del av vidare utbildning eller yrkesverksamhet och att<br />
uppmuntra viljan att lära. Vi är övertygade om att få dem att delta genom<br />
reflekterande samtal och få dem att beakta sina framsteg, vilket ger en<br />
pos<strong>it</strong>ivare självbild. Kursen använder de fem sinnena och visar deltagarna<br />
olika inlärningsstilar för att de själva ska kunna h<strong>it</strong>ta något som passar dem.<br />
Ett flertal studie- och minnestekniker presenteras och används.<br />
I början är det viktigt för målgruppen att träna på att läsa och skriva, mer än<br />
att använda sig av tekniska hjälp<strong>med</strong>el. Detta är viktigt, därför att<br />
arbetsminnet hos denna grupp tappar information när de hanterar mer än 3-4<br />
olika delar eller steg. Vikten av att träna glöms ofta bort i letandet efter<br />
tekniska kompensatoriska hjälp<strong>med</strong>el.<br />
Svenska<br />
I detta ämne i kursen är syftet att öka deltagarnas språkliga <strong>med</strong>vetenhet och<br />
att visa dem på olika strategier för läsning och hur de kan använda sig av<br />
dessa. En del av träningen här är att skriva både påh<strong>it</strong>tade och informativa<br />
texter samt att hjälpa deltagarna att kunna urskilja information i text, bild och<br />
musik.<br />
Deltagarna får även träna sig att förbättra sina kunskaper i att stava, öka på<br />
s<strong>it</strong>t ordförråd och sin ordförståelse. De introduceras även i att använda och<br />
förstå enklare grammatiska regler och uppmuntras att våga tala inför grupper<br />
genom att använda sig av sina intressen och idéer.<br />
Kreativa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter<br />
Deltagarna ges möjlighet att arbeta <strong>med</strong> olika material, både 2- och 3dimensionellt.<br />
Dessa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter innefattar känsel och motorik samt spatiala<br />
förmågor. De jobbar då <strong>med</strong> att besluta om färg och form och arbetar <strong>med</strong><br />
olika spatiala planer och dimensioner. Dessa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter används även för att<br />
upptäcka slumrande förmågor samt att ge deltagarna möjlighet att använda<br />
alla sina fem sinnen i<br />
inlärningsprocessen. I slutet av dessa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter blir det ju även en produkt<br />
som de själva har skapat.<br />
110
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
Grundläggande datorhantering<br />
Deltagarna får lära sig grundläggande ordbehandling och datorhantering samt<br />
får prova att arbeta <strong>med</strong> bilder på datorn. Dessa grundkunskaper innefattar<br />
även hur man kan använda datorn som ett kompensatoriskt hjälp<strong>med</strong>el.<br />
Matematik<br />
Deltagarna får arbeta <strong>med</strong> enkel vardagsmatematik och träna de fyra<br />
grundläggande räknesätten.<br />
Övrigt kursinnehåll<br />
Ett antal andra ”ämnen” är också inkluderade i kursen: Studiebesök för att få<br />
komma ut och se på olika intressanta platser. Lättare samhälls- och<br />
miljöarbete genomförs samt diskussioner om aktuella <strong>ny</strong>heter. Deltagarna<br />
arbetar stundtals <strong>med</strong> uppgifter på egen hand. Andra viktiga ämnen är<br />
friskvård och vikten av att röra på sig, bl.a. för att träna koordination. En<br />
vecka per år har deltagarna hantverksvecka där de får prova saker som de kan<br />
vara intresserade av. Under sin studietid får deltagarna även ta del av olika<br />
kulturella <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter som arrangeras på skolan. De deltagare som är<br />
intresserade kan få ta del av FMT (Funktionsinriktad Musik Terapi), en<br />
neuromuskulär behandlingsmetod, byggd på utvecklingsteoretiska grunder,<br />
framtagen av Lasse Hjelm. För att veta mer om det gå till www.kps.liv.se/<br />
html/fmtsv.htm.<br />
Fredrik Hollsten, Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
111
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Samspelet mellan läraren och den lokala<br />
handledaren.<br />
Vi har använt plattformen First Class på Sundsgården några år och finner att<br />
den passar oss bra. Det betyder att vi har några lärare på Sundsgården som är<br />
vana vid att använda First Class. Vi har använt First Class för några<br />
funktionshindrade distanselever och vi har funn<strong>it</strong> att den fungerar enligt våra<br />
önskemål.<br />
Så om de ansvariga lärarna inte var vana vid First Class så hade vi börjat vårt<br />
Active-projekt <strong>med</strong> att göra lärarna hemmastadda <strong>med</strong> den. Det är mycket<br />
viktigt att läraren vet hur han skall hantera de dagliga problem som uppstår i<br />
början. Läraren behöver inte vara en lokal First Class-administratör, men det<br />
blir mycket lättare om han kan ge behörighet till <strong>ny</strong>a elever och skapa <strong>ny</strong>a<br />
klassrum när det behövs.<br />
På Sundsgården är vi anslutna till ett nätverk som drivs av Folkbildningsrådet.<br />
Rådet arrangerar fortlöpande kurser för användare som skall bli<br />
administratörer och vi rekommenderar ansvariga lärare att delta i en sådan<br />
kurs. Om man inte gått en sådan kurs så måste vi kontakta Rådets<br />
administratör så fort vi vill ta <strong>med</strong> ytterligare elever eller göra förändringar.<br />
Om Rådets administratör har mycket att göra så kan det ta tid innan han kan<br />
göra det vi önskar. Det kan vara mycket frustrerande. Så – det första ni skall<br />
göra: sänd en eller två lärare till en administratörskurs i First Class. Genom att<br />
använda Folkbildningsrådets First Classserver får de studerande fri tillgång till<br />
den Svenska Nationalencyklopedin, som är en utmärkt kunskapskälla när<br />
man lärt sig att hantera den.<br />
Läraren i projektet måste inse att detta är ett arbete <strong>med</strong> individuell<br />
utbildning. Han måste inse att de studerande alla är olika och följaktligen<br />
måste behandlas som individer. Även om läraren har mer eller mindre samma<br />
grundstruktur för alla de studerande kan det utveckla sig helt olika. Läraren<br />
måste vara mycket lyhörd för de studerandes önskemål och beredd att<br />
förändra sina planer efterhand som kursen pågår.<br />
Distansundervisning <strong>med</strong> datorer kan tyckas mycket flexibel och det är den i<br />
den meningen att den studerande kan arbeta <strong>med</strong> sina uppgifter när han<br />
tycker det passar honom. Han kan sända de fullgjorda uppgifterna till läraren<br />
när som helst. Det samma gäller för läraren. Men det måste vara helt klart att<br />
uppgiften ges i förväg – vid bestämd tidpunkt – och svaret måste också ges vid<br />
en fastställd tidpunkt. Och det allra viktigaste: Man måste komma överens om<br />
tider då läraren s<strong>it</strong>ter vid sin dator och är beredd att kontaktas av den<br />
112
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
studerande och vice versa. Det är inte acceptabelt att säga: ”Nå, den här<br />
veckan är jag fullt sysselsatt <strong>med</strong> något annat vid den tiden.” Enligt våra<br />
erfarenheter kommer en sådan att<strong>it</strong>yd snart att leda till att studierna bryter<br />
samman.<br />
Så, läraren som är inblandad måste bli van vid First Class, han måste planera<br />
kursen så att han kan göra olika förändringar och han måste vara lika<br />
disciplinerad som de studerande. Kursen bör inte vara något som du tar del i<br />
”när du känner för det”.<br />
I detta speciella Grundtvigprojekt kommer två lärare att ingå på Sundsgården.<br />
De delar ett kontor <strong>med</strong> två datorer och kommer att arbeta nära tillsammans.<br />
En av dem, som är svensklärare, kommer att ha speciell språkträning som<br />
behövs för dem som har afasi. Den andra läraren arbetar <strong>med</strong><br />
samhällskunskap och kommer att ha huvudansvaret då det gäller att <strong>aktiv</strong>era<br />
de studerande som <strong>med</strong>borgare. Detta innebär att de kan ersätta varandra om<br />
det blir nödvändigt. De två lärarna har redan arbetat tillsammans <strong>med</strong><br />
grupper på Sundsgården.<br />
En lärare som arbetar <strong>med</strong> datorstödd distansundervisning har fel om han tror<br />
att det är ett enkelt ”sätt att komma ifrån arbetet”. Han kommer snart att<br />
upptäcka att det kräver mycket mer tid än den trad<strong>it</strong>ionella<br />
klassrumsundervisningen.<br />
Den lokale handledaren på den plats där de studerande arbetar <strong>med</strong> att lösa<br />
sina uppgifter måste också vara utbildad. Han måste vara väl förtrogen <strong>med</strong><br />
First Class eftersom han är den som skall hjälpa de studerande när något blir<br />
fel. Men han får inte ge de studerande för mycket hjälp. De måste arbeta <strong>med</strong><br />
problemen själva ganska länge innan de får någon hjälp så att de till slut kan<br />
fixa de flesta problemen själva och den lokale handledaren kommer att bli<br />
förvånad över hur mycket de klarar på egen hand. I den här processen är det<br />
viktigt att ge hjälp när det behövs – och följaktligen inte ge hjälp när det inte<br />
behövs.<br />
Den lokale handledaren behöver inte vara dataexpert – de allvarliga<br />
problemen får experter ta hand om – men han måste kunna ta hand om de<br />
dagliga problem som alltid uppstår.<br />
Ännu viktigare är att han kan inspirera de studerande och hjälpa dem att se de<br />
framsteg de gör. Studerande <strong>med</strong> afasi klagar ofta på att förbättringarna går så<br />
långsamt. Och de har rätt; ofta är det så. Då är det ytterst viktigt att peka på<br />
vad som bliv<strong>it</strong> bättre. Det fysiska mötet är mycket viktigt och varje<br />
träningstillfälle bör också inkludera ett avbrott för en kopp kaffe eller ett<br />
113
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
samtal, där den lokale handledaren har den betydelsefulla uppgiften att vara<br />
”en i gruppen” och inspirera de studerande att tala.<br />
Handledaren måste inse att läraren ansvarar för utbildningen och<br />
arbetsuppgifterna. Handledaren bör inte kr<strong>it</strong>isera lärarens arbete inför de<br />
studerande utan låta läraren få veta om han tycker något är fel. Handledaren<br />
kollar om de uppgifter som en studerande får är för lätta eller för svåra och<br />
tala om det för läraren. Han kan helt säkert diskutera <strong>med</strong> den studerande vad<br />
han är intresserad av om han ser att den studerande inte är nöjd <strong>med</strong> de<br />
uppgifter han får. Handledaren måste också inse att det handlar om<br />
utbildning. Han måste reservera all den tid som behövs för projektet i sin<br />
kalender.<br />
Med utgångspunkt från de erfarenheter vi haft h<strong>it</strong>intills måste vi understryka<br />
den sociala sidan av handledarens uppgift. First Class är inte en komplicerad<br />
plattform och den som arbetat <strong>med</strong> datorer kommer att lära sig använda den<br />
på en relativt kort tid. Därför är det bäst att leta efter någon <strong>med</strong> social<br />
kompetens och lära honom använda First Class. Vi tycker att det är mycket<br />
viktigt att läaren och handledaren möts och lär känna varandra innan<br />
projektet startar. Distansundervisning kan också genomföras utan lokal<br />
handledare och det gör vi också, men i Grundtvigprojektet kommer vi att ha<br />
en lokal handledare som kommer att ge de studerande, som inte har en egen<br />
dator chans att delta.<br />
Erik Jivegård, Sven Gunnemo, Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
114
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
115
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Utbildning av lärare i grundläggande färdigheter<br />
och bedömning av resultat<br />
I många studier och seminarier om undervisning i grundläggande läsning/<br />
skrivning och matematik har det visat sig att kval<strong>it</strong>eten på läraren är en av de<br />
viktigaste faktorerna för hur bra eleven lyckas. Förhållandet till läraren är<br />
mycket viktigt för de trad<strong>it</strong>ionella metoderna för att lära ut grundläggande<br />
färdigheter. I en e-lärmiljö är förhållandet ännu viktigare, men även de<br />
förhållanden som byggts upp till stödpersonalen på ett kommunalt<br />
lärcentrum (Commun<strong>it</strong>y Learning Centre) är viktiga.<br />
I Storbr<strong>it</strong>annien börjar utbildningen av lärare i grundläggande färdigheter <strong>med</strong><br />
de mycket viktiga frågorna om inlärningshinder. Vad är det som har gått fel?<br />
Varför har en stor del av den vuxna befolkningen dåliga grundläggande<br />
färdigheter? När vi undersöker hindren för inlärning upptäcker vi snart några<br />
av sätten att övervinna dessa hinder. Metoden att undervisa i grundläggande<br />
färdigheter vid Commun<strong>it</strong>y Learning Environment är ett sätt att komma över<br />
rädslan för platsen för inlärningen/skolan. Sättet att undervisa i<br />
grundläggande färdigheter på distans <strong>med</strong> handledning, är ett annat sätt att<br />
övervinna de hinder som det trad<strong>it</strong>ionella klassrumssystemet skapar: det är<br />
roligare (inter<strong>aktiv</strong> multi<strong>med</strong>ia), inte hotfullt; eleverna blir inte rädda för att<br />
göra bort sig inför de andra; inlärningen av de grundläggande färdigheterna<br />
kan maskeras till en IT-kurs; eleverna kan arbeta i sin egen takt och vid en<br />
tidpunkt då det passar dem. Det är ett flexibelt system <strong>med</strong> kursdeltagaren i<br />
centrum. Detta är fantastiskt – ett innovativt arbetssätt som övervinner<br />
många barriärer.<br />
Men det fungerar inte om personalen fortfarande har det gamla elev-lärareförhållandet.<br />
Vi måste ändra på den undervisningsmetod som innebär att<br />
läraren vänder sig till alla elever samtidigt och förväntar sig att alla ska<br />
genomföra uppgifterna samtidigt. Inlärningen måste bli ett lagarbete, där en<br />
laganda <strong>med</strong> ömsesidig respekt utvecklas mellan alla deltagare. Detta måste vi<br />
öva på. Detta är inte så svårt för <strong>ny</strong>a unga lärare, men för den äldre<br />
personalen, som har vant sig vid ett speciellt sätt att sköta s<strong>it</strong>t arbete på, kan<br />
det bli svårare. Det effektivaste är utbildning av lärare i grundläggande<br />
färdigheter och stödpersonal i en grupp som är inter<strong>aktiv</strong>, kreativ och<br />
kommunikativ, så att relationerna i lärarutbildningen återspeglar dem som<br />
senare ska återskapas i den faktiska lärmiljön. Gruppen delar <strong>med</strong> sig, ger stöd<br />
och kr<strong>it</strong>ik och fungerar som ett arbetslag <strong>med</strong> handledaren mer som en resurs.<br />
Hur bra resultatet blir beror på detta <strong>ny</strong>a tillvägagångssätt.<br />
116
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
Vad menar vi <strong>med</strong> bra resultat? Kommer våra elever som lär sig grundläggande<br />
färdigheter att bedömas efter om de får bättre jobb, klarar examina eller går<br />
vidare till högre utbildning och få en examen? Ja, i viss utsträckning kommer<br />
de att göra det, men endast i viss utsträckning. Detta kallas hårda resultat<br />
(hard outcomes) och är lätta att bedöma. Men är de den huvudsakligaste<br />
anledningen till att förbättra sina grundläggande färdigheter? Förmodligen<br />
inte! Faktiskt bryr sig en del människor inte om utbildning i fruktan för<br />
examina och misslyckande. Så för att bedöma hur vårt projekt om<br />
handledning i grundläggande färdigheter fall<strong>it</strong> ut måste vi mäta andra resultat<br />
också. Dessa är mjuka resultat (soft outcomes) och innefattar:<br />
• Interpersonliga färdigheter, till exempel sociala färdigheter och förmåga<br />
att hantera myndigheter<br />
• Organisatoriska färdigheter som personlig organisation, tidsplanering<br />
och prior<strong>it</strong>eringsförmåga.<br />
• Analytiska färdigheter som bedömnings-, problemlösningsförmåga och<br />
förmåga att tilldela resurser för en uppgift<br />
• Själv<strong>med</strong>vetande, till exempel insikt, koncentration, motivation,<br />
förtroende, tillförl<strong>it</strong>lighet och <strong>med</strong>vetenhet om hälsa och personlig<br />
hygien<br />
Men hur mäter vi framgångarna <strong>med</strong> dessa flexibla resultat? Vi använder<br />
mjuka indikatorer (soft indicators). Med hjälp av dem kan vi mäta nivån på<br />
framstegen <strong>med</strong> dessa mjuka resultat. Förbättringar av närvaron,<br />
punktligheten och kommunikationsförmågan är t.ex. mätbart och anger att<br />
en förbättring av motivationen eventuellt har skett. Inte alla indikatorer är<br />
lämpliga för alla målgrupper och vissa är specifika för målgruppen.<br />
Dessa mjuka resultat har stora fördelar för eleven. De är också en form av<br />
utveckling mot de hårda resultat som nämnts ovan. De som har ökat<br />
motivationen och kommunikationsförmågan tycker eventuellt att jobbet är<br />
lättare och de tycker kanske att relationerna till arbetskamraterna är bättre så<br />
att de eventuellt är lyckligare<br />
och mer produktiva på arbetet. Denna förbättring på arbetsplatsen är till stor<br />
del subjektiv och svår att mäta. Men vi har kunnat mäta de mjuka resultaten<br />
eller indikatorerna för mjuka framgångar. Dessa ger en fingervisning om<br />
framstegen i hårda resultat. Denna utveckling kallas avverkad sträcka<br />
(distance travelled). Innan vi kan bedöma den avverkade sträckan måste vi<br />
göra en individuell bedömning för att skapa ett utgångsläge varifrån<br />
utvecklingen mäts. Som vid all utvärdering måste detta vara en pos<strong>it</strong>iv<br />
utvärdering av egenskaperna och färdigheterna hos eleven vid projektstart.<br />
117
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Mätningen av de mjuka resultaten och avverkad sträcka är mer användbara<br />
funktionsindikatorer för våra målgruppselever som lär sig grundläggande<br />
färdigheter än de begränsade hårda resultat som kan användas i mer formella<br />
utbildningssystem. Trots allt är det viktigaste skälet för alla våra<br />
ansträngningar att göra det möjligt för eleven att leva ett fullständigare,<br />
lyckligare liv, inte bara att ta sig igenom examina.<br />
Richard Singleton, TELECENTRES POWYS<br />
118
2B SPECIALHANDLEDNING<br />
119
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Layoutens betydelse<br />
För afasidrabbade kan distansundervisning vara ett mycket bra komplement<br />
till folkhögskolekurser, framför allt som en fortsättning på en kurs som<br />
fullgjorts vid <strong>folkhögskola</strong>n. Men som vi ser det måste det framför allt bli<br />
individuellt anpassade studier, vilket kräver större insatser från lärarens sida än<br />
vid trad<strong>it</strong>ionella distanskurser som läggs ut i<br />
t ex en konferens. Dessutom kräver det ett merarbete från lärarens sida att ta<br />
fram lämpligt material vilket gör att det är viktigt att h<strong>it</strong>ta en vettig<br />
ekonomisk uppgörelse <strong>med</strong> skolans ledning. Med rätt anpassning till det<br />
specifika handikappet kan distansundervisning bli ett mycket bra alternativ<br />
till trad<strong>it</strong>ionell utbildning.<br />
Vi vill här beskriva en form av distansundervisning där vi tag<strong>it</strong> särskild<br />
hänsyn till layoutens betydelse. De flesta av kursdeltagarna kom från Samhall.<br />
Denna grupp hade l<strong>it</strong>en erfarenhet av studier eller hade en negativ att<strong>it</strong>yd<br />
gentemot skolan och de uppgifter de hade fått göra där. Det skulle ha var<strong>it</strong><br />
omöjligt att presentera trad<strong>it</strong>ionella uppgifter på stenciler för dem. För oss<br />
blev det viktigt att erbjuda en klar och tydlig struktur på uppgifterna genom<br />
att förbättra layouten. Här vill vi visa våra tankegångar runt en speciell<br />
uppgift<br />
Om vi tar en trad<strong>it</strong>ionell övning i ordkunskap så kan man göra den som ett<br />
helt vanligt Worddokument <strong>med</strong> linjer där man skall skriva svaren:<br />
Ordkunskap A - Ö<br />
A.<br />
1 Från Spanien har vi importerat solmogna ............................. .<br />
2 Svenska ............................. har utsett årets nobelpristagare i l<strong>it</strong>teratur.<br />
3 Jag gick till ............................... och hämtade ut mina <strong>med</strong>iciner.<br />
4 Jag fick 300 kr i ....................... för m<strong>it</strong>t föredrag.<br />
5 Upprorsledaren skickade ut en kraftfull ...................... där han<br />
uppmanade alla att stödja revolutionen.<br />
6 Efter olyckan fick han åka till sjukhuset i .............................. .<br />
7 Han köpte en byrå från 1800-talet. Den var ............................... .<br />
Denna typ av övning är dock ej lämpad för att användas i dator. Det går<br />
naturligtvis lättare att skriva svaren <strong>med</strong> penna på stencilen, så som man alltid<br />
har gjort.<br />
Så vårt nästa steg blev då att ta bort punktlinjerna och lämna ett tomrum där<br />
man skall skriva svaren.<br />
Problemet <strong>med</strong> detta blev att det var mycket lätt att flytta hela meningen av<br />
misstag genom att trycka på Enter-tangenten, något som orsakade irr<strong>it</strong>ation<br />
för eleven.<br />
120
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
Första omarbetningen i Word:<br />
Ordkunskap A - Ö<br />
A.<br />
1 Från Spanien har vi importerat solmogna .<br />
2 Svenska har utsett årets nobelpristagare i l<strong>it</strong>teratur.<br />
3 Jag gick till och hämtade ut mina <strong>med</strong>iciner.<br />
4 Jag fick 300 kr i för m<strong>it</strong>t föredrag .<br />
5 Upprorsledaren skickade ut en kraftfull där han<br />
uppmanade alla att stödja revolutionen.<br />
6 Efter olyckan fick han åka till sjukhuset i .<br />
7 Han köpte en byrå från 1800-talet. Den var<br />
Vi tog lärdom av detta och försökt å<strong>ny</strong>o förbättra övningen. Vi gjorde om<br />
Worddokumentet och använde oss nu av verktygsfältet Formulär. Nu var det<br />
alltså möjligt att <strong>med</strong> hjälp av Tab-tangenten flytta från en uppgift till nästa<br />
utan att riskera att meningen flyttas. Detta förutsätter också att verktygsfältet<br />
Formulär är <strong>aktiv</strong>erat i Redigera-me<strong>ny</strong>n. Glömmer man detta så uppstår ju<br />
samma problem som tidigare beskriv<strong>it</strong>s, dvs man kan genom att av misstag<br />
trycka på Enter-tangenten skapa oordning i dokumentet.<br />
Andra omarbetningen i Word.<br />
Ordkunskap A - Ö<br />
A.<br />
1 Från Spanien har vi importerat solmogna .<br />
2 Svenska har utsett årets nobelpristagare i l<strong>it</strong>teratur.<br />
3 Jag gick till och hämtade ut mina <strong>med</strong>iciner.<br />
4 Jag fick 300 kr i för m<strong>it</strong>t föredrag.<br />
5 Upprorsledaren skickade ut en kraftfull där han uppmanade<br />
alla att stödja revolutionen.<br />
6 Efter olyckan fick han åka till sjukhuset i .<br />
7 Han köpte en byrå från 1800-talet. Den var .<br />
Tredje omarbetningen i Excel<br />
Vi fann nu ett sätt att göra övningen mer tilltalande (vilket inte helt framgår<br />
av exemplet nedan). Layouten gjorde övningarna trevligare och roligare att<br />
göra. Vi vill också framhålla att nämnda grupp från Samhall tillsammans <strong>med</strong><br />
afasigruppen <strong>aktiv</strong>t <strong>med</strong>verkade till att utveckla och utvärdera vårt arbete <strong>med</strong><br />
att göra övningarna mer attr<strong>aktiv</strong>a.<br />
I arbetet <strong>med</strong> deltagare som drabbats av afasi har vi nästan uteslutande arbetat<br />
<strong>med</strong> Excel-övningar. Vi har använt många bilder för att på det viset underlätta<br />
för deltagarna att känna igen ord.<br />
Vad beträffar övningarna för afasideltagarna så är även de till stor del gjorda i<br />
121
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Excel och här har vi använt oss av många bilder för att på det sättet underlätta<br />
för eleverna att känna igen ord och kombinera ord och bild.<br />
Det är också viktigt att uppgiften är praktiskt enkel att göra eftersom en<br />
afasidrabbad ofta bara kan använda en arm och många tangenttryckningar i<br />
Office är svåra att göra <strong>med</strong> bara en hand. Prova t ex @ eller Ctrl+Alt+Del<br />
och försök göra det <strong>med</strong><br />
en hand!<br />
Innehållet i övningarna i<br />
samhallsgruppen har till<br />
stor del var<strong>it</strong><br />
basfärdigheter i svenska;<br />
ordkunskap, rättstavning<br />
och läsövningar och vi<br />
utgick mycket från<br />
deltagarnas egna önskemål<br />
och behov. Övningarna<br />
blev efter hand mer och<br />
mer relaterade till deras<br />
egen vardag <strong>med</strong> ord som<br />
var en naturlig del av deras<br />
vardagliga liv. (Bilaga 1 – 4<br />
är dock inte ex på detta, utan mera på en trad<strong>it</strong>ionell övning som många<br />
känner igen från sin skoltid!). Vi utgick också mycket från Internet där vi<br />
hämtade aktuella texter som vi arbetade <strong>med</strong> vilket deltagarna tyckte var<br />
mycket pos<strong>it</strong>ivt. För afasigruppen har innehållet i övningarna i stort var<strong>it</strong><br />
relaterat till deltagarnas vardag och här har vi samarbetat <strong>med</strong> svenskläraren<br />
som gjort samma övningar på trad<strong>it</strong>ionellt sätt och vi har sedan jämfört deras<br />
synpunkter på de olika sätten att arbeta. Bilaga 5 – 7<br />
I samband <strong>med</strong> avslutningen av projektet genomförde vi en enkät <strong>med</strong><br />
deltagarna samt hade personliga samtal <strong>med</strong> alla. Samhallsgruppens<br />
kommentarer var enbart pos<strong>it</strong>iva. Eleverna hade fått en <strong>ny</strong>uppväckt lust att<br />
studera och detta tack vare datorn och här spelade inte minst layouten en<br />
viktig roll. Synpunkter från deltagarna gjorde också att vi hela tiden<br />
utvecklade utseendet och innehållet i de övningar som vi använde.<br />
Afasigruppen har, som ovan nämnts, gjort övningarna på olika sätt.<br />
Båda grupperna fann flera fördelar <strong>med</strong> att arbeta på detta sätt. Man tyckte att<br />
det var ett modernare sätt att arbeta. Det var mycket enklare att ändra om<br />
man skriv<strong>it</strong> fel och man fick en automatisk feedback. Ur pedagogisk<br />
synvinkel är det ju också bättre att man direkt får reda på vad man gjort för<br />
fel. För afasideltagare som ofta är förlamad i höger arm är det en fördel att<br />
skriva <strong>med</strong> dator i och <strong>med</strong> att man har svårt att skriva <strong>med</strong> vänster hand. En<br />
intressant detalj var också miljöaspekten! Det går ju åt mindre papper genom<br />
att göra uppgifterna på datorn.<br />
122
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
Men det fanns också en del nackdelar. Flera deltagare tyckte det var en fördel<br />
att skriva på papper för då kunde de sätta in uppgifterna i en pärm och sedan<br />
arbeta vidare <strong>med</strong> dem hemma. Man missar också det personliga mötet och<br />
diskussionerna kring uppgifterna.<br />
Det sistnämnda är inte minst viktigt när man arbetar <strong>med</strong> övningar via dator<br />
och framför allt när det gäller distansundervisning. Därför har vi i vår<br />
distansundervisning var<strong>it</strong> noga <strong>med</strong> att lägga in flera fysiska träffar under<br />
läsåret, något som upplevts mycket pos<strong>it</strong>ivt bland deltagarna.<br />
Några synpunkter att beakta för vidare diskussioner<br />
Genom mycket enkla <strong>med</strong>el går det att h<strong>it</strong>ta metoder som gör undervisningen<br />
och lärandet mer lustbetonat och där<strong>med</strong> förhoppningsvis mer effektivt och<br />
<strong>med</strong> bättre resultat. Givetvis är detta svårt att mäta i de små grupper som vi<br />
har haft.<br />
Den svenske forskaren Roger Säljö skriver i sin bok ”Lärande i praktiken. Ett<br />
sociokulturellt perspektiv” (Stockholm, Prisma, 2000) om lärande, interaktion<br />
och den sociokulturella bakgrunden: ”Den intressanta frågan blir att utröna<br />
varför människor engagerar sig i och motiveras av vissa lärprocesser, <strong>med</strong>an<br />
det ofta är svårt att skapa ett sådant engagemang i andra sammanhang. Men<br />
människor kan inte undvika att lära.” Detta är mycket viktigt. Vi kan ställa<br />
oss denna fråga: Var det datorn eller uppgifterna som gjorde studierna<br />
intressanta för samhallseleverna? Jag tror att svaret blir att det är en<br />
kombination, i vilken datorn kan bli det redskap där vi skräddarsyr<br />
hjälp<strong>med</strong>el till dem som behöver det. Som lärare måste vi vara observanta på<br />
elevernas användande av datorer och få dem att förstå att datorerna inte<br />
ersätter böcker och trad<strong>it</strong>ionellt lärande.<br />
En viktig del av vårt arbete har var<strong>it</strong> den regelbundna kontakten <strong>med</strong><br />
deltagarna, både via e-post och inte minst den fysiska kontakten där vi haft<br />
träffar <strong>med</strong> eleverna. Vid dessa kontakter har vi var<strong>it</strong> lyhörda för elevernas<br />
önskemål och tag<strong>it</strong> stor hänsyn till deras synpunkter på uppgifternas<br />
utformning, innehåll och layout. Tack vare utformningen av kursen hade de<br />
flesta bliv<strong>it</strong> intresserade av fortsatta studier och skulle gärna vilja ha en<br />
uppföljning av den genomförda kursen, vilket dock inte har bliv<strong>it</strong> av, kanske<br />
framför allt av ekonomiska skäl.<br />
Erik Jivegård, Sven Gunnemo, Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
123
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Steg för steg<br />
Steg för steg är ett material som är utformat av Caroline Rodhe-Wallström för<br />
svensktalande vuxna <strong>med</strong> inlärningssvårigheter och skrivsvårigheter/dyslexi.<br />
Materialet vänder sig till personer som kan bokstäverna men har problem<br />
<strong>med</strong> att läsa och skriva.<br />
Steg för steg innehåller ordkunskap (25 000 ord), stavning, ordbildning,<br />
grammatik och meningsbyggnad. Eleven övar <strong>med</strong> hjälp av datorer och<br />
laborativa material såsom bandspelare, arbetsblad och spel. Arbetsbladen kan<br />
bestå av korsord, rimövningar, övningar <strong>med</strong> homofoner och homografer,<br />
som är vanliga i svenskan.<br />
Eleverna tränar endast en svårighet åt gången. Det första steget innehåller ord<br />
som stavas fonetiskt, t.ex. stol, stadig, komet. När eleven känner sig säker går<br />
han/hon vidare till nästa svårighet, steg två, som innehåller ord <strong>med</strong> s-ljudet,<br />
som i svenskan kan stavas <strong>med</strong> s, c eller z. Dubbelteckning i t.ex. falla och sjljudet,<br />
som på svenska kan stavas på många sätt, varav de vanligaste är sj-, stj-,<br />
sk- och skj-, är andra exempel på svårigheter i svenska språket som eleverna<br />
måste öva på.<br />
Materialet är utformat i tolv steg och eleven tillåts arbeta konkret och varierat<br />
i sin egen takt. Övningarna hjälper eleverna att befästa inlärningen och inte<br />
förrän eleven känner sig säker tillåts han/hon att fortsätta till nästa svårighet.<br />
Det är mycket viktigt att eleverna lyckas och därigenom stärker<br />
självförtroendet.<br />
Genom Steg för steg kan eleverna upptäcka hur deras språk är konstruerat,<br />
arbeta i sin egen takt och använda sig av flera sinnen. De använder hörseln<br />
genom att lyssna på bandinspelningar och lärarnas röst, känseln används vid<br />
kortspel och dator<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter, färg används ofta etc. Med hjälp av<br />
instruktionerna från lärarna kan eleverna upptäcka vårt stavningssystem på<br />
egen hand. Här finns inte någon utantillärning, utan eleverna är <strong>aktiv</strong>a i s<strong>it</strong>t<br />
sökande efter kunskap och uppmuntras att dra sina egna slutsatser. Deras<br />
lingvistiska <strong>med</strong>vetenhet utvecklas och eleverna tillägnar sig verktyg för s<strong>it</strong>t<br />
fortsatta läsarbete. Kunskapen blir elevens egen kunskap.<br />
Anna Greta Sjöström, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
124
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
125
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Symbolspråk<br />
Hur man kan få mer flexibil<strong>it</strong>et mellan språk och tanke <strong>med</strong> hjälp av ett extra<br />
symbolspråk?<br />
(Informationen i detta kap<strong>it</strong>el är tagen från Kerstin Falck, 1995: Alternativ<br />
kommunikation. Sedan början av 1970-talet har hon arbetat <strong>med</strong> olika typer<br />
av tal- och språkstörningar hos människor <strong>med</strong> <strong>med</strong>födda<br />
inlärningssvårigheter.)<br />
De olika delarna av språkprocessen<br />
Detta behövs:<br />
• Ett symbolförråd, t.ex. ord eller tecken<br />
• Regler för hur dessa symboler ska användas, t.ex. grammatik eller<br />
ordföljd<br />
• Komma ihåg hur dessa symboler används<br />
• Förstå när andra använder symbolerna<br />
• En tillräcklig motorisk funktion för att kunna tala eller använda<br />
tecknen/teckenspråket<br />
Vanliga typer av språkstörning<br />
En språkstörning kan vara antingen expressiv, vilket betyder att ha svårigheter<br />
att uttrycka sig, eller mer impressiv, vilket betyder att ha svårigheter <strong>med</strong> att<br />
förstå vad andra människor säger. Hybridformer är vanliga.<br />
Afasi innebär att några av de fyra första delarna av språkprocessen försvinner,<br />
t.ex. efter en hjärnblödning eller skallskada. En person <strong>med</strong> en hjärnskada,<br />
som uppstått i låg ålder eller som är <strong>med</strong>född, har eventuellt så svåra skador<br />
att den normala språkutvecklingen hämmas.<br />
Apraxi betyder att den motoriska funktionen är intakt, men att förmågan att<br />
komma ihåg och att styra talorganen saknas.<br />
Dysarti betyder att språkförmågan är intakt men att talorganen påverkas av<br />
någon form av funktionsnedsättning.<br />
Perceptionsstörning betyder att en persons förmåga att korrekt tolka det<br />
han/hon ser eller hör är störd, t.ex. på grund av Downs syndrom eller en<br />
hjärnskada. Hörselskada kan leda till allvarliga konsekvenser för en person<br />
<strong>med</strong> inlärningssvårigheter, eftersom han/hon inte kan kompensera <strong>med</strong> hjälp<br />
av assistans från andra i samma utsträckning som personer utan hörselskada.<br />
126
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
Sen talutveckling är vanligt och barn som lider av detta behöver även<br />
kommunikationshjälp.<br />
Språket – tankens verktyg<br />
När det gäller vår talutveckling hänvisar Kerstin Falck till Gunnar Kylén, som<br />
bl.a. har forskat för ALA-stiftelsen (Anpassning till liv och arbete). Kylén tror<br />
att vårt <strong>med</strong>vetande hjälper oss <strong>med</strong> tre saker:<br />
• att arrangera våra sinnesintryck i fem kategorier: tid, rymd, kvant<strong>it</strong>et,<br />
kval<strong>it</strong>et och förnuft och att återföra dem till <strong>med</strong>vetandet som<br />
minnen<br />
• att tänka, planera och utföra handlingar<br />
• att använda mer eller mindre abstrakta symboler. Symboliseringen ger<br />
oss både ett språk som gör det möjligt för oss att förstå andra och att bli<br />
förstådda och ett verktyg för vår inre dialog, så att vi kan bearbeta<br />
minnen, förstå vad som händer och planera.<br />
Som barn fungerar vi enbart här och nu, mycket konkret. Senare växer<br />
abstraktionsförmågan för olika individer <strong>med</strong> olika hastighet. Kylén räknar<br />
<strong>med</strong> fyra abstraktionsnivåer, A, B, C och D. Ungefär i 16-18 års ålder är<br />
tillväxten av denna förmåga färdig och efter detta samlar vi endast<br />
erfarenheter på den abstraktionsnivå som vi har nått.När en vuxens allmänna<br />
förmåga ligger på nivå A, B eller C, betecknas detta som en<br />
inlärningssvårighet. Om en persons språkfärdighet fungerar på en lägre nivå<br />
än den allmänna förmågan, betecknas detta som en språkstörning.<br />
Här är ett exempel på kommunikationsförmågan på olika<br />
nivåer.<br />
Alternativa kommunikationssystem<br />
Tingen bär information användbart från nivå A1 till A2<br />
Människor på ett mycket tidigt stadium i utvecklingen kan inte använda<br />
språket till att lagra och bearbeta minnen. De kan vare sig tala om ting som<br />
kommer att hända eller bygga upp förväntningar. De är bundna vid ett här<br />
och nu och av att skapa rutiner som ger säkerhet. Men ibland kan objekt som<br />
signalerar vissa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter användas till att skapa möjligheter till att ändra l<strong>it</strong>e<br />
på rutinerna och till att göra det möjligt att skapa en dimension <strong>med</strong> tid och<br />
förväntningar. Objekten kan placeras i lådor som arrangeras som ett schema<br />
för olika <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter under dagen, eventuellt i kombination <strong>med</strong> ett foto eller<br />
ett piktogram. Eleven kan t.ex. ha en sked i lådan innan det är dags att gå på<br />
lunch och ridhjälmen anger att det är dags för ridlektionen. En boll eller en<br />
127
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
gymnastiksko illustrerar gymnastiklektionen. Efter <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eten sätts objektet<br />
åt sidan och det objekt som representerar nästa <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et sätts fram i stället.<br />
Idén är att eleven får information som han/hon kan förstå och att detta kan<br />
skapa både säkerhet och förväntningar: det ger ett verktyg för tanken.<br />
Kommunikation <strong>med</strong> tecken användbart för nivå A2 och uppåt<br />
Många människor <strong>med</strong> inlärningssvårigheter har bra hörsel och väl<br />
fungerande kroppsspråk och mimik, även om de inte kan tala. Många har<br />
också störd språkuppfattning, vilket betyder att de kan tolka andra<br />
människors kroppsspråk men inte betydelsen av deras ord. Dessa människor<br />
kan bli hjälpta av att andra människor använder tecken från teckenspråket för<br />
döva för att förstärka talet. De kan då göra sig bättre förstådda och bättre<br />
förstå vad andra människor säger till dem, eftersom orden på så sätt blir<br />
”synliga”. Kerstin Falck har upptäckt att i många fall kan en person klara sig<br />
långt <strong>med</strong> en grundläggande ”vokabulär” på cirka 200 tecken. Det är inte fråga<br />
om inlärning av teckenspråket för döva, utan om att tala modersmålet <strong>med</strong><br />
dess intonation samtidigt som man förstärker det man säger genom att göra<br />
tecken. För barn <strong>med</strong> försenad språkutveckling kan man göra tecken<br />
samtidigt som orden uttalas, för att få dem att använda småord och andra<br />
grammatiska fenomen, vilket de till slut kommer att kunna använda i s<strong>it</strong>t<br />
talade språk.<br />
128<br />
NIVÅ A<br />
(0-1½ år)<br />
Allvarlig<br />
utvecklingsstörning<br />
Motsvarighet hos<br />
Piaget:<br />
Senso-motorisk nivå<br />
A1: Naturliga<br />
reaktioner:<br />
Mage-värk > skrik ><br />
tröst<br />
A2: Intu<strong>it</strong>iva signaler,<br />
t.ex. Skrik > någon<br />
kommer. Intonation.<br />
A3: (Signalen blir<br />
symbol) Enstaka ord,<br />
intonation<br />
NIVÅ B<br />
(1 ½-7 år)<br />
Måttlig<br />
utvecklingsstörning<br />
Motsvarighet hos<br />
Piaget:<br />
Preoperationell,<br />
Prelokal nivå<br />
B1: Enkla meningar(2-<br />
3 ord, symboler)<br />
B2: Fullständiga<br />
meningar. Känner<br />
igennågra bokstäver<br />
och figurer<br />
NIVÅ C<br />
(7-12 år)<br />
Lätt<br />
utvecklingsstörning<br />
Motsvarighet hos<br />
Piaget:<br />
Logisk nivå<br />
C: Förmåga att läsa &<br />
skriva godtyckliga<br />
symboler t.ex.<br />
bokstäver och skrivna<br />
tecken<br />
NIVÅ D<br />
(12 år —)<br />
Normal<br />
intelligens<br />
Motsvarighet hos<br />
Piaget:<br />
Formellt tänkande.<br />
Abstrakt logisk nivå.<br />
D: Förmåga att förstå<br />
dolda betydelser, t.ex.<br />
ironi.<br />
Förmåga att förstå<br />
metaforer och använda<br />
symboler för symboler,<br />
t.ex. kred<strong>it</strong>kort.
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
Piktogram användbart för nivå A3 och uppåt<br />
Bildtecknen är baserade på den kanadensiska talpedagogen Subhas Maharajs<br />
PIC-system från 1980. Det består av lättolkade bildsymboler i v<strong>it</strong>t mot svart<br />
bakgrund. De trycks på kraftig papp, 10 x 10 cm eller på självhäftande<br />
etiketter, 3 x 3 cm. De kan även lagras i datorn för privat användning.<br />
De används delvis som ett mindre abstrakt ”skriftspråk” för människor som<br />
använder teckenspråk och delvis som ersättning för tecken för en person som<br />
saknar motorisk förmåga att tala och att göra tecken, men som har tillräcklig<br />
abstraktionsförmåga. Det är lätt att använda för människor som inte kan<br />
läsa symboler på dörrar, arbetsinstruktioner, tidtabeller etc.<br />
I broschyrerna på resebyråer och på vissa trafikskyltar används bildsymboler<br />
allt mer. Även människor <strong>med</strong> afasi av olika slag kan snabbt lära sig använda<br />
piktogram.<br />
Bliss användbart från nivå C (B2) och uppåt<br />
Charles Bliss skapade Bliss-symbolsystemet på 1940-talet. Han var av judisk<br />
härkomst och född i Österrike. Under flykten undan nazisterna hamnade han<br />
i Kina, där han fick idén om ett internationellt grafiskt symbolsystem, som<br />
skulle ena hela mänskligheten. Hans idéer fick ingen uppmärksamhet – på<br />
den tiden. Men 25 år senare upptäcktes symbolerna av några lärare för barn<br />
<strong>med</strong> svåra funktionshinder i Kanada. Hela systemet bygger på cirka 120<br />
<strong>ny</strong>ckelsymboler som kan kombineras och sammanställas i ett väl fungerande<br />
språk <strong>med</strong> egen semantik och syntax. Symbolerna placeras i ett rutmönster<br />
på en pektavla och över varje symbol skrivs de egentliga orden <strong>med</strong> vanliga<br />
bokstäver så att även en oinsatt person kan förstå vad som sägs, dvs. pekas på<br />
<strong>med</strong> ett finger, en pekare eller kanske <strong>med</strong> en strålkastare.<br />
129
ATT SÖKA LÄMPLIGA VERKTYG<br />
Exempel på meningar <strong>med</strong> Bliss-symboler:<br />
Hon är ledsen idag<br />
Bliss är bäst i världen<br />
Katarina Eriksson, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
130
2C PRAKTISK TILLÄMPNING<br />
131
132
DEL 3<br />
-<br />
VERKSAMHET<br />
INOM ACTIVE-PROJEKTET<br />
OCH BEHOVSANALYS<br />
3A: De enskilda Active-projekten<br />
3B: S<strong>it</strong>uationen för personer <strong>med</strong> funktionshinder<br />
i de deltagande länderna<br />
133
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning av Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>,<br />
KPS<br />
Ämne<br />
I den här kursen kommer vi att arbeta <strong>med</strong> frågor gällande den europeiska<br />
monetära unionen (EMU).<br />
Bakgrund<br />
Målet <strong>med</strong> denna kurs är att få funktionshindrade mer delaktiga i samhället<br />
och påvisa hur det påverkar dem. Utifrån detta verkar det vara bra att ta upp<br />
EMU.<br />
Idé<br />
För att kunna få kursdeltagarna mer ”<strong>aktiv</strong>a” som <strong>med</strong>borgare är det viktigt<br />
att påvisa för- och nackdelar <strong>med</strong> EMU. Det är även av vikt att ge dem ett<br />
stöd vad gäller olika metoder att kr<strong>it</strong>iskt granska, såväl skriven som muntlig<br />
information. Deltagarna kommer att stöta på en mängd information, inte bara<br />
i denna kurs utan även via TV, radio och Internet samt även från vänner vid<br />
t.ex. fikapauser. Vi hoppas att <strong>med</strong> denna kurs kunna förbereda deltagarna att<br />
följa en konversation eller till och <strong>med</strong> inleda och leda en diskussion i det här<br />
ämnet. Detta hoppas resultera i att de ska få så pass mycket självkänsla att de<br />
där<strong>med</strong> blir mer intresserade av att ta del av diskussioner och <strong>ny</strong> information,<br />
även när de ställs inför ett <strong>ny</strong>tt ämnesområde.<br />
Målgrupp<br />
En av de svagaste grupperna, vad det gäller delaktighet i samhället, är personer<br />
<strong>med</strong> förvärvade hjärnskador. På grund av sina funktionsnedsättningar, som<br />
t.ex. minnesfunktioner, koncentrationssvårigheter, vakenhetsgrad och brist på<br />
insikt om sin s<strong>it</strong>uation, har de svårt att behandla information på ett bra sätt.<br />
Detta leder till en direkt förlust av information och mer eller mindre<br />
missförstånd av den givna informationen. Eftersom den här gruppen växer<br />
<strong>med</strong> i runda tal 20 – 30 000 per år, är det av stor vikt att ta reda på hur<br />
distansundervisning kan fungera för denna del av befolkningen. Pilotkursen<br />
förväntas ha 8 deltagare, <strong>med</strong> såväl personer som fått skadan under<br />
ungdomsåren som de som fått skadan som vuxna.<br />
Mål<br />
Frågan om en gemensam valuta och en gemensam marknad är en fråga som<br />
diskuteras livligt i Sverige. Det kommer att hållas en folkomröstning om<br />
Sverige ska ha den gemensamma valutan eller inte. Målet <strong>med</strong> ACTIVEkursen<br />
är att ge deltagarna en möjlighet att ta ställning för eller emot Sveriges<br />
134
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
deltagande. Ett annat mål är ge dem så pass mycket kunskap och självkänsla<br />
att de kan ta del av och leda en enklare diskussion.<br />
Beskrivning<br />
Steg 1<br />
Introduktion av plattformen<br />
Även idag så är det enklast att nå personer <strong>med</strong> brev eller över telefon. En<br />
l<strong>it</strong>en enkel folder <strong>med</strong> information om hur man använder plattformen ska<br />
skickas ut till deltagarna. Foldern ska vara 6 – 10 sidor och måste innehålla<br />
bilder.<br />
Detta är bara ett första utkast av steg 1. Det kommer att utarbetas mer efter<br />
hand tillsammans <strong>med</strong> dem som utvecklar plattformen i Slovakien.<br />
Steg 2<br />
Introduktionen och annan information, som t.ex. schema och arbetsuppgifter<br />
kommer att finnas på plattformen.<br />
Introduktion till ämnet<br />
Som i all undervisning är det viktigt att förklara varför, hur, var och när<br />
deltagarna gör olika saker. Detta är av större vikt och betydelse när man<br />
arbetar <strong>med</strong> personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador. Det kommer att finnas ett<br />
arbetsschema tillgängligt, som deltagarna kan komma åt när som helst för att<br />
kolla vad som ska göras samt kontrollera vad de själva har gjort. I det här<br />
avsn<strong>it</strong>tet kommer vi även att förtydliga kursens mål, hur vi kommer att arbeta<br />
<strong>med</strong> ämnet och vad som förväntas av kursdeltagarna.<br />
Varför detta ämne?<br />
Vi valde detta ämne eftersom EMU, vid händelse av en gemensam valuta,<br />
kommer att ha stor betydelse för kursdeltagarna, både inom Sverige och vid<br />
resor inom den Europeiska Unionen.<br />
Hur ska vi jobba <strong>med</strong> ämnet?<br />
Vi kommer att arbeta utifrån ett bestämt schema: läsa, diskutera och göra<br />
några enkla test för att se om deltagarna kommer ihåg och förstår den<br />
information de har jobbat <strong>med</strong>.<br />
Var ska de lära sig?<br />
De kommer att arbeta över Internet, hemifrån eller från någon närliggande<br />
lokal <strong>med</strong> uppkoppling. Beroende på deltagarnas hemvist, kommer det<br />
eventuellt att hållas en fysisk träff. Den fysiska träffen är bra för det fortsatta<br />
135
ACTIVE-PROJEKTET<br />
arbetet, men det kan vara svårt att få den till stånd om deltagarna är spridda<br />
över landet. Projektet kanske har möjlighet att täcka deras resekostnader<br />
eftersom det är en pilotkurs, men det kommer att vara svårt att h<strong>it</strong>ta<br />
finansiering till den som reguljär kurs. Många har idag inte råd att resa<br />
långväga.<br />
När kommer de att arbeta?<br />
Deltagarna kommer att kunna arbeta när de önskar så länge de håller sig till<br />
de hålltider som finns angivna i schemat.<br />
Steg 3<br />
Introduktion av deltagarna.<br />
Deltagarna kommer att få skicka en kort beskrivning av sig själva så att de får<br />
reda på l<strong>it</strong>e om varandra. Detta är viktigt för personer <strong>med</strong> förvärvade<br />
hjärnskador eftersom de har minnessvårigheter. Det ger dem en<br />
trygghetskänsla om de kan gå in och läsa och ta reda på ”vem var den där<br />
personen X?” .<br />
De kommer att få i uppgift att göra en beskrivning utifrån följande punkter:<br />
136<br />
Vad är d<strong>it</strong>t namn?<br />
Hur gammal är du?<br />
Var bor du?<br />
Vilka är dina favor<strong>it</strong>intressen?<br />
Berätta vad du är bra på?<br />
Det finns ett syfte <strong>med</strong> varför denna uppgift hålls kort och enkel. Det är<br />
viktigt att informationen deltagarna får är av samma typ och utformning som<br />
de själva har skriv<strong>it</strong>. Det är även bra att de får skriva l<strong>it</strong>e om sin historia och<br />
nuvarande s<strong>it</strong>uation. Diskussioner gällande detta kommer att få utrymme i ett<br />
fr<strong>it</strong>t forum som de får tillgång till. Där kan de umgås och skicka personlig epost<br />
om de vill.<br />
Steg 4<br />
Start<br />
1. Kort introduktion av vad Emu handlar om hålls väldigt enkel och<br />
konkret.<br />
Mål: Efter det första testet ska de ha förståelse för varför EMUskapades.<br />
- En kort text att läsa, <strong>med</strong> en karta som visar vilka länder som var <strong>med</strong><br />
ifrån starten. Textmaterialet kommer även att finnas som ljud, uppläst<br />
text. Texten ska inte vara mer än två sidor och vara skriven <strong>med</strong> relativt
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
stort teckensn<strong>it</strong>t. Kartan kommer bara att visa de länder som är <strong>med</strong> i<br />
EU, <strong>med</strong>an andra som t.ex. Norge kommer att vara skuggade eller<br />
borttagna. Länderna som är <strong>med</strong>lemmar i EU kommer att visas <strong>med</strong><br />
namn och vara grönfärgade.<br />
- Kort diskussion om historiken runt EMU. Deltagarna kommer att<br />
guidas i diskussionen.<br />
- Ett l<strong>it</strong>et test kommer att förberedas för att se om de har förstått EMU:s<br />
grundidé. Testet blir om två viktiga frågor vid bildandet av EMU.<br />
2. Presentation av tidslinje från de inledande debatterna om gemensam<br />
valuta till idag, när Euron är den nationella valutan i många av EU:s<br />
<strong>med</strong>lemsländer.<br />
Mål: Att de efter det andra testet vet hur många år det tag<strong>it</strong> för att skapa<br />
en gemensam valuta för Europa och att de känner till tre viktiga datum.<br />
- De viktiga datumen kommer att vara markerade på tidslinjen och ha<br />
kompletterande text om datumen och händelserna. Materialet kommer<br />
även att finnas som ljudfil.<br />
- En diskussion om de länder som var<strong>it</strong> ivrigast att få en gemensam<br />
valuta. Guida deltagarna genom diskussionen och även fråga dem vad<br />
de själva tror ligger bakom skapandet av en gemensam marknad och en<br />
gemensam valuta.<br />
- Test om tre viktiga datum som flervalsalternativ.<br />
3. Vilka länder är <strong>med</strong> i EMU och vilka är det inte?<br />
Mål: Att veta hur många länder som är <strong>med</strong> i EMU och vilka länder<br />
som inte deltar.<br />
- En text som förklarar vilka länder som inte deltar i EMU.<br />
Textmaterialet kommer även att finnas tillgängligt som ljudfil.<br />
- Använda en online-karta som visar vilka länder som deltar i EMU och<br />
vilka som inte deltar. Kartan ska även visa de europeiska länder som<br />
inte är <strong>med</strong> i EU.<br />
- Kort diskussion om vilka orsaker som kan finnas till varför inte de<br />
länderna är delaktiga i EU och EMU.<br />
137
ACTIVE-PROJEKTET<br />
- Test på kartan vilka länder som inte är <strong>med</strong> i EU/EMU.<br />
- Test på kartan vilka länder som är <strong>med</strong> i EMU.<br />
4. För och emot <strong>med</strong> EMU i text och exempel.<br />
Mål: Att veta ett argument för och ett emot.<br />
- Visa 5 argument för och 5 emot i en exempeltext. Textmaterialet<br />
kommer att finnas även som ljud.<br />
- Visa argument för och emot och även argument som har använts<br />
tidigare. Detta kommer att presenteras som video.<br />
- Diskussion om de 5 argumenten för och emot.<br />
- Test för att se om deltagarna har förstått ett argument för och ett emot.<br />
5. T<strong>it</strong>ta på sedlar och mynt för den gemensamma valutan.<br />
Mål: att veta värdet av eurosedlar och mynt i svenska kronor.<br />
- Använda bilder på sedlar och mynt som det går att klicka på så att man<br />
får se fram- och baksidor och samtidigt ser värdet i svenska kronor.<br />
- En övning där de kan arbeta <strong>med</strong> en miniräknare som ligger på nätet<br />
för beräkning och konvertering av valutor. Denna uppgift ska innehålla<br />
ett utbud av varor de kan komma i kontakt <strong>med</strong>, t.ex. kaffe och kläder<br />
samt restaurangpriser m.m.<br />
- Ett test för att se om de kan räkna om euro till kronor och vice versa.<br />
6. Spel<br />
Mål: Att motivera kursdeltagarna<br />
- Låta dem spela poker <strong>med</strong> euro, fyra mot fyra. Ett enkelt pokerspel där<br />
de använder euro som betalnings<strong>med</strong>el.<br />
7. Utvärdering<br />
138<br />
Mål: Att få reda på vad de tyckt om utbildningsmetoden och om de<br />
känner sig säkra i det de läst.<br />
- Deltagarna får till uppgift att gå till affärer och räkna om priser på vissa<br />
givna varor.
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
- Diskutera för att få reda på om de tyckte det var lätt eller svårt och vad<br />
som i så fall var svårt respektive lätt.<br />
- Be dem skriva ner tre bra saker <strong>med</strong> kursen och tre saker som inte var<br />
så bra.<br />
Fredrik Hollsten, Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
139
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning för Tekniska univers<strong>it</strong>et i Salerno<br />
Utvärdering av hela ACTIVE-projektet<br />
Denna uppsats handlar om de handledningsidéer som styr<br />
utvärderingsstrategin som antag<strong>it</strong>s av Univers<strong>it</strong>et i Salerno för Activeprojektet.<br />
Vi försöker visa hur kr<strong>it</strong>erierna för utvärdering härleds från de<br />
pedagogiska utgångspunkterna om behovsorienterad inlärning och lämpliga<br />
teknikfunktioner för dessa ändamål. Den version som presenteras här är en<br />
förkortad version av en mer omfattande rapport.<br />
Utveckla en utvärderingsstrategi<br />
1. Pedagogiska dimensioner<br />
Utbildningsverksamhet och målgruppens behov i Active<br />
Alla e-lärplattformar ska ge möjlighet till att förbättra kval<strong>it</strong>eten och<br />
variationen på utbildningen och inlärningen på ett sätt som inte uppnås<br />
genom trad<strong>it</strong>ionella metoder. Det finns ett allmänt krav på e-lärplattformar.<br />
Detta krav är att kapac<strong>it</strong>eten på e-lärverksamheten ska kunna erbjuda de extra<br />
tjänster och verktyg för behoven hos målgrupperna i Active-projektet,<br />
människor <strong>med</strong> psykiska funktionsnedsättningar, och göra dem centrala i<br />
processen för kunskapsinhämtning.<br />
Vår pedagogiska och psykologiska ståndpunkt<br />
Vi startar vår utvärdering från ett pedagogiskt och psykologiskt perspektiv.<br />
Följande element är viktiga:<br />
• Elever och deras relationer ska vara i centrum för uppmärksamheten<br />
• Förbättring av lärmiljön genom möjlighet till omfattande<br />
kommunikation<br />
• Fokus på den sociala miljön<br />
• Erkännande av individuella lärstilar<br />
Det konstruktivistiska arbetssättet<br />
Det konstruktivistiska arbetssättet bygger på en teori om kogn<strong>it</strong>iv tillväxt och<br />
inlärning <strong>med</strong> individen i centrum och som skapar inlärningserfarenheter och<br />
har underlättande verktyg. Den <strong>ny</strong>a tekniken betraktas i allt högre grad som<br />
ett optimalt <strong>med</strong>ium för att kunna tillämpa dessa idéer på inlärning.<br />
Den tekniska basen för konstruktivistisk inlärning<br />
Teknikbaserade inlärningssystem är ett sätt att implementera en filosofi som<br />
öppnar för fler möjligheter att utföra autentiska <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter från verkliga livet<br />
och är baserad på inlärningsmetoder som är alternativ till de trad<strong>it</strong>ionella<br />
utbildningsmodellerna – modeller som inspirerats av beteendepsykologi som<br />
prior<strong>it</strong>erar drill och repet<strong>it</strong>ion. Stella Vosniadou, en kogn<strong>it</strong>iv forskare,<br />
140
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
framhåller att tekniken ”gör det möjligt att skapa lärs<strong>it</strong>uationer som<br />
återspeglar vad som händer i verkligheten […] datorsimuleringar ger kraftfulla<br />
metoder för att engagera eleverna i komplexa resonemang och i<br />
problemlösning i autentiska lärs<strong>it</strong>uationer […]”. Vad vi siktar mot är att<br />
tillhandahålla ett orienterande ramverk för ett konstruktivistiskt arbetssätt för<br />
att utvärdera e-lärmiljöer. Vi vill visa hur vi utvärderar den plattform vi<br />
använder inom ACTIVE-projektet. I det följande vill vi ge en kort översikt<br />
över de viktigaste punkterna.<br />
Kursdeltagarna skapar kunskap<br />
Kursdeltagarna är <strong>med</strong>arbetare vid lärandet:<br />
• Kursdeltagarna konstruerar <strong>aktiv</strong>t sin kunskap<br />
• Kursdeltagarna tar helt enkelt inte in idéer som presenteras för dem<br />
genom upprepade övningar<br />
• Kursdeltagarna assimilerar snarare <strong>ny</strong> information genom att koppla<br />
samman den <strong>med</strong> redan befintlig kunskap<br />
• Kursdeltagarna modifierar sin förståelse genom sammankoppling<br />
Utbildningsövningar måste därför:<br />
• Underlätta av kursdeltagarens kogn<strong>it</strong>iva tillväxt genom att förbättra<br />
deras egna <strong>aktiv</strong>a inlärningsförmåga<br />
• Främja lärande genom social förhandling och samspel<br />
• Möjliggöra meningsfull förståelse <strong>med</strong> autentiska uppgifter<br />
• Skapa en lärmiljö där kursdeltagarna konstruerar sina egna idéer<br />
• Förbättra utvecklingen av tankar och gärningar, både individuellt och<br />
konstruktivt<br />
Härav följer att ett konstruktivistiskt system betonar följande funktioner och<br />
roller:<br />
• betoning på kunskapskonstruktion snarare än på kunskapsreproduktion<br />
• kursdeltagaren är i centrum av inlärningsprocessen<br />
• lärarna underlättar lärandet<br />
• meningsfullt och relevant lärande förstärks<br />
• utbildningsmål som följer kursdeltagarnas mål utarbetas<br />
• inlärningsuppgifter som är inbäddade i autentiska sammanhang föreslås<br />
• samarbete uppmuntras<br />
• flera framställningssätt och perspektiv används<br />
• metakogn<strong>it</strong>iva och reflektiva <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter främjas<br />
Vad för allt detta <strong>med</strong> sig för ett utvärderande arbetssätt?<br />
Karakteristiska egenskaper hos e-lärplattformen i fråga<br />
• En konstruktivistisk e-lärplattform är en miljö där kursdeltagarna<br />
samarbetar och stöder varandra <strong>med</strong> hjälp av olika verktyg och resurser<br />
141
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• Det är en miljö där kunskap konstrueras och kursdeltagarna antar en<br />
central roll i den kogn<strong>it</strong>iva processen<br />
• Att lära sig sekvenser är flexibelt och kontextbaserat: innehållet kan inte<br />
anges i förväg eftersom kursdeltagarna uppmuntras att söka egna<br />
kunskapskällor för att fördjupa sig i ett ämne<br />
• Kursdeltagarna ges också möjlighet till att reflektera över hur och vad<br />
de lär sig och hur detta passar in i det som de redan vet<br />
• Den grundläggande idén <strong>med</strong> e-lärplattformen är den pluralistiska<br />
inställningen till handledning, mångfalden av perspektiv och strategier<br />
och varierade lärstilar<br />
• E-lärplattformen erbjuder specifika tjänster och verktyg för att möta<br />
mångfalden av lärs<strong>it</strong>uationer och tillfredställa elevens utbildningsmål<br />
Dessa punkter bildar basen för utvärdering av den e-lärplattform som används<br />
i ACTIVE-projektet. Två frågor betraktas som viktiga: kan plattformen<br />
tillfredställa dessa synpunkter? I vilken utsträckning uppfylls dessa<br />
förväntningar?<br />
En viktig aspekt av denna utvärdering gäller motivation<br />
• Motivation är en mycket viktig faktor, en drivande kraft i den kogn<strong>it</strong>iva<br />
processen, eftersom den påverkar hur och varför man lär sig<br />
• Motivationen (tillsammans <strong>med</strong> intresset) utvecklar tänkandet och<br />
uppmärksamheten<br />
• Människor kan inte tänka effektivt på ett problem eller lära sig något<br />
som betraktas som tråkigt eller värdelöst<br />
• Motivationen spelar en ännu viktigare roll när lärandet sker via<br />
plattformar och det handlar om elever <strong>med</strong> utvecklingsproblem och/<br />
eller svårigheter <strong>med</strong> uppmärksamheten<br />
Vår plan är att fokusera på frågan om plattformen erbjuder verktyg som<br />
klarar att underlätta motivationen och skapa intresse hos eleverna och på så<br />
vis främja lärandet.<br />
En annan aspekt är elevens perception och lärmiljön<br />
Det finns ett antal strategier och verktyg som kan användas till att skapa en<br />
pos<strong>it</strong>iv att<strong>it</strong>yd hos eleven och en gynnsam atmosfär. Vad som utvärderas är i<br />
vilken omfattning dessa aspekter beaktas i plattformens lärmiljö:<br />
• I vilken omfattning känslan av gemenskap underlättas i e-lärmiljön<br />
• De metoder som tillämpas för att uppmuntra gruppsammanhållningen<br />
• De strategier som används för att öka självförtroendet och oberoendet i<br />
kontrast till hur detta underskattas i trad<strong>it</strong>ionell inlärning<br />
142
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Oberoende och självförtroende betraktas som grundläggande aspekter,<br />
speciellt när målgruppen måste kämpa <strong>med</strong> inlärningssvårigheter.<br />
Utvärdera hur plattformen främjar samarbete<br />
Dessa frågor kommer att besvaras genom utvärdering <strong>med</strong> hjälp av kr<strong>it</strong>erierna<br />
för ett konstruktivistiskt tänkande – <strong>med</strong> utgångspunkt i Lev Vygotskys och<br />
Jerome Bruners skrifter:<br />
• Lärandet är extra effektivt om eleverna arbetar tillsammans mot ett<br />
gemensamt mål<br />
• När eleverna är engagerade i verkliga argumentationss<strong>it</strong>uationer<br />
• När de deltar i diskussioner för att uppnå en gemensam lösning<br />
• När de kan utbyta idéer och åsikter <strong>aktiv</strong>t ökas nivån på intresset och<br />
deltagandet<br />
• Aktiva underlättande åtgärder främjar utvecklingen av färdigheter i<br />
kr<strong>it</strong>iskt tänkande<br />
• Kursdeltagarna kan prestera på högre intellektuella nivåer om de<br />
samarbetar<br />
• Kursdeltagarna vinner på tillämpningen av mångfalden av kunskap och<br />
kompetenser bland dem<br />
• Inlärningsmetoder som bygger på samarbete främjar problemlösande<br />
strategier<br />
• Ett stödsystem i form av handledare spelar en viktig roll genom att<br />
hjälpa eleverna att internalisera extern kunskap<br />
Som ett steg i utvärderingen syftar detta till att utvärdera funktioner hos<br />
plattformen och hur de optimerar och stöder kursdeltagaren och klarar av att<br />
engagera honom i dialoger och konstruktiva diskussioner.<br />
Utvärdera den handledning i lärprocessen som erbjuds i ACTIVE-plattformen<br />
• Det är mycket viktigt att eleverna inte känner sig desorienterade eller<br />
förvirrade, vilket ofta är fallet i e-lärmiljöer<br />
• Plattformen måste kunna ta hand om utvecklingen av kursdeltagarens<br />
känsla av kompetens<br />
• Olika typer av feedback måste användas för att bekräfta kompetenser<br />
• Eleverna behöver få konsekvent feedback på sina framsteg i lärandet<br />
• Pos<strong>it</strong>iva resultat måste konstant bekräftas<br />
• Korrigerande procedurer för en mångfald problem måste implementeras<br />
• Kursdeltagarna behöver också erkännande för det de har gjort och<br />
lyckats <strong>med</strong>, det gör dem mer intresserade och entusiastiska i sina<br />
studier<br />
• Kursdeltagarna måste uppmuntras till att använda metoder för<br />
självutvärdering<br />
143
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• Den ökande förmågan till självutvärdering hjälper eleverna att ta mer<br />
ansvar när det gäller att möta problem och lösa dem<br />
• Självutvärderingen hjälper kursdeltagarna att tänka mer självständigt<br />
och agera på rätt sätt<br />
Utvärdering av dessa aspekter kräver analys av egenskaperna hos<br />
feedbackfunktionerna och strategierna för arbete <strong>med</strong> erkännande av resultat<br />
och självutvärdering.<br />
Utvärdera integreringen av sensorisk perception<br />
En sensorisk miljö befrämjar pos<strong>it</strong>iva att<strong>it</strong>yder och beteenden.<br />
• Elever som utsätts för berikande miljöer kan genomföra uppgifterna<br />
mycket bättre än de som utsätts för mindre stimulerande miljöer<br />
• En berikande miljö har ett visst antal egenskaper för att kunna<br />
befrämja utvecklandet av en mångfald färdigheter och intressen som är<br />
själsliga, fysiska, sociala och emotionella.<br />
• Alla e-lärplattformar som används av elever <strong>med</strong> inlärningssvårigheter<br />
måste även stimulera sinnena<br />
• En inlärningsatmosfär måste skapas för att minska på trycket och<br />
stressen genom att blanda arbete <strong>med</strong> glädje, pos<strong>it</strong>ivt emotionellt stöd<br />
och befrämja upptäckten av hur roligt det är att lära<br />
Utvärdera den inter<strong>aktiv</strong>a kval<strong>it</strong>eten hos e-lärsystem<br />
• Deltagarna kan arbeta på distans på synkrona och/eller asynkrona sätt<br />
• De kan upptäcka innehåll och få användning av de inbyggda<br />
potentialerna hos hyper<strong>med</strong>iaverktyg<br />
• Deltagarna kan utveckla en spelliknande att<strong>it</strong>yd genom lämpliga<br />
alternativ<br />
• Spelet kan fungera som måttstock för utvärdering av e-lärplattformar<br />
för elever <strong>med</strong> speciella behov:<br />
- det kan stimulera intresse, optimism, känslor och trygghet<br />
144<br />
- det kan uppmuntra eleverna till att uttrycka känslor, utforska<br />
relationer, beskriva erfarenheter och avslöja önskningar och idéer för<br />
självförverkligande<br />
- när den lekfulla aspekten av inlärning och att dra <strong>ny</strong>tta av riktiga spel<br />
intensifieras kan plattformen även befrämja utmaning, <strong>ny</strong>fikenhet och<br />
fantasi<br />
- <strong>med</strong> spelen kan en plattform slutligen göra komplexa mål tydliga och<br />
kan hjälpa till att på ett lekfullt sätt anpassa de olika svårighetsnivåerna<br />
och på så sätt hålla utmaningen <strong>med</strong> uppgiften optimal
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Utvärdera lämpligheten hos stödet för målgrupperna i projektet<br />
Den viktigaste rollen för läraren och för undervisningen i konstruktivistiskt<br />
tänkande är att göra eleven till en <strong>aktiv</strong> deltagare snarare än en passiv<br />
iakttagare.<br />
• Rollen för läraren som in<strong>it</strong>iativtagare och drivande kraft är mycket<br />
viktig för elever <strong>med</strong> inlärningssvårigheter<br />
• Läraren måste använda sig av ett demokratiskt arbetssätt genom att<br />
erkänna det sätt kursdeltagaren konstruerar sin kunskap på<br />
• Läraren måste utveckla och erbjuda metoder för handledning och<br />
flexibla lärstilar<br />
• Det finns ett starkt pos<strong>it</strong>ivt samband mellan lärarens arbetssätt och hur<br />
elevens inlärningsförmåga ut<strong>ny</strong>ttjas<br />
• I denna omtänksamma och varma miljö frodas eleverna och<br />
överkommer svårigheterna<br />
• Lärarna måste uppmuntra eleverna, motivera dem, ha goda<br />
förhoppningar om dem och erbjuda extra hjälp när så behövs<br />
Detta gäller speciellt när det gäller att bedöma vilken hjälp och<br />
studievägledning eleverna behöver Dessa synpunkter är särskilt viktiga för att<br />
främja målgrupperna<br />
Utvärdera anpassningen till olika utvecklingsnivåer<br />
• Utbildningsvägen och -innehållet måste anpassas efter individen för att<br />
passa dessa elever<br />
• En detaljerad elevanalys krävs därför för att förstå hans/hennes<br />
inlärningsbehov och -att<strong>it</strong>yder<br />
• Enligt Learning Orientation Theory (Inlärningsteorin) är det också<br />
viktigt att förstå individernas känslor och mål<br />
• Det är viktigt att lära sig hur man kan nå mål genom lärande<br />
• Det är också viktigt att lära sig av hur den enskilda individen<br />
interagerar <strong>med</strong> omgivningen och hänger sig åt lärandet<br />
• E-lärsystemet som sådant bör också tillhandahålla tjänster för att<br />
utveckla lärstilen <strong>med</strong> utgångspunkt i hans/hennes egenskaper<br />
Dessa egenskaper kräver anpassade tekniska funktioner som gör hela systemet<br />
bättre. Mer detaljerad information om dessa funktioner följer nedan.<br />
Utvärdera undervisningsmetoderna<br />
Att organisera elever, hjälpa dem att lära, välja bland de många resurserna och<br />
tillgängliga enheter är viktiga utbildningsåtgärder för att underlätta lärandet<br />
hos eleverna. I ljuset av detta är det vårt mål att utvärdera de metoder och<br />
tekniker som används inom plattformen för handikappade kursdeltagare och<br />
utvärdera hur bra det konstruktivistiska arbetssättet fungerar för att främja<br />
145
ACTIVE-PROJEKTET<br />
lärandet hos handikappade kursdeltagare. Detta främjande visar sig i följande<br />
<strong>ny</strong>ckelfrågor:<br />
• kunskapskonstruktion<br />
• kommunikation och samarbete<br />
• framställning i form av ikoner och symboler<br />
• utgångspunkt i intu<strong>it</strong>ion<br />
• in<strong>it</strong>iativtagande<br />
• <strong>med</strong>vetande om tidsåtgång<br />
• deltagande och <strong>med</strong>verkan<br />
Dessa egenskaper kräver anpassade tekniska funktioner som gör hela systemet<br />
bättre.<br />
2. Tekniska funktioner<br />
Från teknisk synpunkt är det viktigt att uppmärksamma tre huvudaspekter<br />
för att kunna utvärdera online-lärplattformarnas potential på ett korrekt sätt.<br />
Ett effektivt e-lärsystem måste kunna integrera alla tre komponenterna till en<br />
större helhet, så att de kan samverka effektivt <strong>med</strong> varandra:<br />
• Learning Management System (LMS) (”Lärhanteringssystem”)<br />
• Learning Content Management System (LMS) (”hanteringssystem för<br />
utbildningsinnehåll”)<br />
• Den virtuella undervisningsmiljön <strong>med</strong> tillhörande verktyg<br />
Learning Management System (lärhanteringssystemet) innehåller alla<br />
tjänsterna för hantering av undervisningsverksamheten online. Det har som<br />
mål att erbjuda hanteringsfunktioner för användare av<br />
utbildningsplattformen: systemadministratörer, lärare, handledare och elever.<br />
Från elevens synpunkt måste ett LMS ha tjänster som klarar att utvärdera och<br />
registrera de färdigheter som inhämtats genom att lagra den väg genom<br />
utbildningen som de har gått. Systemadministratören måste ha möjlighet att<br />
föra statistik över användningen av plattformstjänsterna för att kunna<br />
organisera utbildningstjänsterna online bättre. Ett LMS ska ge läraren<br />
möjlighet att verifiera rätt utformning av de olika lektionerna och föreslå<br />
ändringar (om man kan sluta sig till detta halvautomatiskt från<br />
elevuppföljningen) i vägen genom utbildningen. Därför kan de funktioner i<br />
ett LMS som är integrerade i en distanslärplattform kategoriseras på följande<br />
sätt:<br />
• Elevhantering<br />
• Kurshantering<br />
• Bedömning av elevernas färdigheter<br />
• Övervakning och registrering av elevens <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter<br />
• Rapportering av <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter.<br />
Learning Content Management System (hanteringssystemet för<br />
utbildningsinnehåll) innehåller alla funktioner för att möjliggöra produktion,<br />
146
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
beskriva, importera eller exportera innehåll samt återanvändning och<br />
spridning av detta. Innehållet organiseras i allmänhet i fristående behållare,<br />
som kallas utbildningsobjekt och tillfredsställer ett eller flera didaktiska mål.<br />
Ett avancerat LCMS måste kunna spara samspelet mellan användaren och alla<br />
utbildningsobjekt <strong>med</strong> målet att samla in detaljerad information om<br />
användning och ändamålsenlighet.<br />
Ändamålsenligheten hos utbildning online är direkt relaterat till den virtuella<br />
miljön och de verktyg som gjorts tillgängliga på plattformen samt dessas<br />
användbarhet. Tjänsterna måste kunna tillfredsställa lärarnas och elevernas<br />
behov. Tjänsterna måste kunna anpassas efter olika användare. Lärarna bör<br />
t.ex. kunna få verktyg som gör det möjligt för dem att hantera<br />
utbildningsprocessen för enskilda individer eller grupper. Verktygen måste<br />
även vara till hjälp vid arbete <strong>med</strong> samarbete, t.ex. asynkrona diskussioner<br />
eller livehändelser. Läraren behöver också verktyg för hantering av<br />
uppdaterade rapporter om elevens eller elevgruppens framsteg för att bättre<br />
kunna hantera utvärderingsprocesserna och underlätta verksamheten. För<br />
eleverna är det nödvändigt att få möjlighet till synkron och asynkron<br />
kommunikation både <strong>med</strong> läraren och <strong>med</strong> de andra eleverna. Följande<br />
kännetecknar en utbildningsplattform online från samarbetssynpunkt:<br />
• Virtuell klassrumstjänst. Det är en tjänst som är utformad för att<br />
distribuera kurser på ett synkront sätt och även för att stödja liveutbildning<br />
online. Denna typ av tjänst har som mål att återskapa de mekanismer som<br />
finns i ett klassrum under ett trad<strong>it</strong>ionellt utbildningstillfälle och betraktas<br />
som en sorts behållare där alla de tjänster som klarar att återskapa en virtuell<br />
klassrumsatmosfär ingår.<br />
• Tjänst för audio/videokonferens.<br />
• Chat<br />
• Wh<strong>it</strong>eboards (anslagstavla)<br />
• E-post<br />
• Virtuellt lab<br />
De tekniska funktionerna hos e-lärplattformen som utvecklats och används i<br />
ACTIVE kommer att utvärderas <strong>med</strong> utgångspunkt i synpunkterna ovan.<br />
Man kommer särskilt att undersöka om plattformen ger sådana oumbärliga<br />
hanteringstjänster som:<br />
• Tjänster för att inkludera och uppdatera användarprofilen<br />
• Tjänster för att skapa kurser och katalogisera dem<br />
• Tjänster för att skapa tester som beskrivs via en norm<br />
• Registreringstjänster för användare<br />
• Tjänster för att hantera rapporter om kursfrekvens och användning<br />
147
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• Tjänster för att skapa, organisera och hantera det egna<br />
utbildningsinnehållet eller det innehåll som tillhandahålls av andra<br />
tillverkare.<br />
I tillämpningen av dessa vägledande kr<strong>it</strong>erier för utvärdering överförs<br />
huvudfrågarna till utvärderingsmallar som ger namn åt målen och<br />
parametrarna för utvärderingen och kopplar samman dem <strong>med</strong> lämpliga<br />
utvärderingsfunktioner. Allmänna frågor i Active-projektet är<br />
systemeffektiv<strong>it</strong>et; Leverans av kurser och tjänster: ändamålsenlighet och<br />
kval<strong>it</strong>et, administration, användarens behovsanalys, pedagogiska mått och<br />
tekniska funktioner. Alla dessa huvudfrågor bryts ner i förfinade mallar som<br />
kan ses exempelvis i behovsanalysen för användarna. Behovsanalysen för<br />
användarna är ett strategiskt steg vid utvärderingen av funktionen hos elärplattformen.<br />
I detta projekt utgörs målgruppen av elever <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter. Det är därför nödvändigt att utföra en grundlig analys<br />
av deras behov och tillstånd.<br />
Genom att arbeta på detta sätt, från vägledande kr<strong>it</strong>erier fram tills de<br />
avspeglas i projektverksamheten och -produkterna, går det att utvärdera på ett<br />
noggrant och systematiskt sätt och även hjälpa till i processen <strong>med</strong> att uppnå<br />
de uppställda målen.<br />
Massimo De Santo, Francesco Colace, SALERNO<br />
148<br />
Användarens behov<br />
Analys av målgruppens egenskaper<br />
Analysens giltighet<br />
Analysens tillförl<strong>it</strong>lighet<br />
Målgruppens inlärningsbehov<br />
Användarens behov och utformning av<br />
plattformen<br />
Utvärderingsverksamhet<br />
Beskriva vilka egenskaper hos målgruppen som ska<br />
analyseras<br />
Rapportera om analysen ger rätt data eller inte<br />
Rapportera om analysen ger samma kval<strong>it</strong>etsresultat<br />
i olika s<strong>it</strong>uationer<br />
Skapa en överblick över i vilken utsträckning<br />
inlärningsbehoven hos användarna analyseras och<br />
hur de lär sig mest effektivt<br />
Beskriva hur och i vilken utsträckning egenskaperna<br />
hos målgruppen integreras i utformningen av<br />
plattformen
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
149
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning från Huset för Social Service i<br />
Kosice / Domov social<strong>ny</strong>ch sluzieb Kosice<br />
Partnerinst<strong>it</strong>utionen<br />
Huset för Social Service (DSS) i Kosice öppnades 1970. Det har kapac<strong>it</strong>et för<br />
210 barn. HSS var ursprungligen avsett för fysiskt funktionshindrade barn<br />
<strong>med</strong> normal psykisk utveckling. Då fick barnen intensiv sjukgymnastik.<br />
Sedan 1996 har DSS även en enhet för begåvningshindrade barn, <strong>med</strong> en<br />
kapac<strong>it</strong>et för 30 boende.<br />
Sedan 1999 har tjänsterna hos DSS förbättrats avsevärt. Enheten<br />
tillhandahåller tjänster inom det sociala området, sjukvård, sjukgymnastik<br />
och utbildning. Det är en av de två största inst<strong>it</strong>utionerna av s<strong>it</strong>t slag i<br />
Slovakien. DSS erbjuder tjänster till de boende som är mellan 3 och 25 år<br />
gamla. Boendet kan vara över en dag, en vecka eller ett år. De boende kan<br />
delta i förskola, grundskola och yrkesutbildning på olika nivå (t.ex.<br />
skomakarutbildning).<br />
Medgivande om att delta eller lämna skolan fastställs av en komm<strong>it</strong>té som<br />
består av direktören för DSS, läraren, läkaren, psykologen, socialarbetaren och<br />
vårdnadshavaren. De boende har vanligen problem <strong>med</strong> att kommunicera och<br />
att anpassa sig till den vanliga sociala miljön eller arbetsmiljön.<br />
Behovsanalys – preliminära resultat<br />
Pilotgruppen<br />
För närvarande har en pilotgrupp utsetts för arbetet inom projektet.<br />
Pilotgruppen består av fysiskt funktionshindrade boende från 16 till 24 års<br />
ålder. Den vanligaste diagnosen i gruppen är polio som visar sig på många<br />
olika sätt. Inlärningsproblem av olika etiologi är utmärkande för hela<br />
gruppen.<br />
Behovsanalys<br />
Vår undersökning har visat att grupp<strong>med</strong>lemmarna har ett akut behov av<br />
global social kommunikation. Internet har en lång rad tjänster när det gäller<br />
att söka efter kontakter och kommunikation, oavsett avståndet mellan de som<br />
kommunicerar. Detta sätt att utöka möjligheterna till att nå ut är något som<br />
våra boende har stort behov av.<br />
En annan grupp elever som redan har två års erfarenhet av Internet har visat<br />
hur kraftfullt Internet är som verktyg för inlärning. Möjligheten att kunna<br />
kommunicera över Internet är en starkt motiverande faktor. Således kan<br />
150
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Internet också användas till att lära sig att behärska inlärning och till<br />
problemlösningsuppgifter. I kommunikationssystemet kan man bygga in att<br />
möjligheten till Internetkommunikation blir en belöning för att uppgiften<br />
löses (eller löses delvis). Uppgiftslösningen skulle kunna vara <strong>ny</strong>ckeln till<br />
Internetkommunikationen. Systemet <strong>med</strong> ”inlärningsspel” skulle kunna ha<br />
många nivåer <strong>med</strong> olika grader av komplex<strong>it</strong>et. Sådana ”dolda” kurser skulle<br />
kunna vara en mycket effektiv väg för de boende till att kunna behärska<br />
problemen av kontextuell, syntaktisk eller logisk natur och många andra<br />
problem.<br />
”Spelen” skulle kunna utvecklas för olika typer av dysfunktioner som är<br />
typiska för inlärnings- eller kompetensproblem hos <strong>med</strong>lemmarna i vår<br />
pilotgrupp. Dessa undersökningsområden är:<br />
• Förbättring av det matematiska tänkandet (t.ex. att komplettera enkla<br />
sifferserier, domino)<br />
• Förbättring av förmågan att fokusera uppmärksamheten (t.ex. leta efter<br />
skillnader i form eller gestalt)<br />
• Förbättring av den visuella perceptionen (differentiering av geometriska<br />
former)<br />
• Förbättring av korttidsminnet (återskapa siffergrupper, ord, symboler)<br />
• Förbättring av ordförståelse (söka efter betydelsen hos allmänna<br />
uttryck, differentiering mellan betydelsen hos syno<strong>ny</strong>mer)<br />
Denna lista är inte en fullständig innehållsförteckning över de kurser som<br />
behövs, utan återger de viktigaste behoven hos de boende.<br />
Gejza Timcak, Julius Benko, Huset för Social Service, Kosice<br />
151
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning på Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
Motiv<br />
Målet <strong>med</strong> kursen är att förbättra förmågan att tala och skriva och göra<br />
deltagarna mera <strong>aktiv</strong>a att kontakta och hålla kontakt <strong>med</strong> organisationer och<br />
offentlig service som gäller deras funktionshinder.<br />
Bakgrund<br />
Många afatiker blir mycket isolerade eftersom deras funktionshinder gör det<br />
svårt för dem att kommunicera.<br />
Målgrupp<br />
Målgruppen är vuxna afatiker som fått sina handikapp som vuxna och har<br />
svårt att uttrycka sig i ord. Deltagarna i detta projekt kommer från<br />
Ängelholm och dess närmaste omgivningar och kommer att mötas på ett<br />
lärcenter i Ängelholm.<br />
Mål<br />
Vi vill att deltagarna skall använda datorn för att ta reda på vilken<br />
vuxenutbildning som finns i deras kommun och hur de skall få del av den.<br />
Enligt lagen är kommunerna tvungna att kontakta alla funktionshindrade,<br />
men det fungerar inte så bra i många kommuner. Vi vill inspirera deltagarna<br />
att ta de nödvändiga kontakterna själva för att få del av sina rättigheter.<br />
Det finns också ett antal handikapporganisationer, som har mycket<br />
informativa webbsidor. Vi vill att deltagarna skall besöka dem och använda sig<br />
av dem oftare. Vi vill också att de skall läsa lokaltidningen så att vi kan arbeta<br />
<strong>med</strong> lämpliga artiklar. Den lokala dagstidningen finns också på en webbsida.<br />
Beskrivning<br />
Steg 1<br />
Vi kommer att ha ett introduktionsmöte antingen på det lokala lärcentret i<br />
Ängelholm eller på Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong>. Vi vet av erfarenhet att det är<br />
mycket viktigt att mötas ansikte mot ansikte i början av en kurs.<br />
Vi kommer att ha en introduktion i First Class, som vi kommer att använda<br />
som elektronisk plattform. En stor ansträngning kommer att göras för att göra<br />
deltagarna bekanta <strong>med</strong> plattformen och strukturen för projektet.<br />
Handledaren i det lokala lärcentret har arbetat <strong>med</strong> First Class tidigare och<br />
kan hjälpa dem om de har några problem när de arbetar i det lokala lärcentret.<br />
152
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Vid detta tillfälle kommer vi också att bestämma reglerna för kursen; när<br />
uppgifterna kommer att ges; när svaren skall vara klara och så vidare. En strikt<br />
agenda är särskilt viktig när man arbetar på distans.<br />
Vi skall också diskutera innehållet i kursen <strong>med</strong> varje deltagare och besluta på<br />
individuell bas <strong>med</strong> vilka uppgifter eleven skall arbeta. Vi kommer,<br />
naturligtvis, att föreslå vad som kan vara lämpligt men det är mycket viktigt<br />
att deltagarna tar <strong>aktiv</strong> del i planeringen av kursen. Det kommer att göra<br />
honom mer benägen att göra uppgifterna även när det känns tungt.<br />
Steg 2<br />
Deltagarna får de första uppgifterna att arbeta <strong>med</strong> när de går till det lokala<br />
lärcentret. Vi planerar att låta dem arbeta vid två olika tillfällen varje vecka.<br />
De kommer att få några uppgifter för att förbättra s<strong>it</strong>t språk (vi kommer att<br />
använda Lexia och material som vi själva producerat).<br />
När vi skriver detta (i oktober 2002) är det svårt att förutse vad som kommer<br />
att bli aktuellt i början på<br />
nästa år, men vi tror att budgeten och vad den innebär för enskilda kan vara<br />
något att arbeta <strong>med</strong>. Det kan också vara ett lämpligt ämne på det lokala<br />
planet.<br />
Att t<strong>it</strong>ta på handikapporganisationernas webbsidor är alltid intressant. Eller<br />
hur vore det att inspirera deltagarna att sända ett e-mail till en minister eller<br />
pol<strong>it</strong>iker för att be om mer information, kr<strong>it</strong>isera dem eller föreslå<br />
förbättringar?<br />
Det kanske händer något på internationell nivå som skulle vara intressant att<br />
studera. Som s<strong>it</strong>uationen ser ut just nu kan Irakkonflikten och<br />
Mellanösternkonflikten ge en möjlighet till det.<br />
För att göra en summering – den här delen av projektet kommer att utformas<br />
slutgiltigt när vi kan planera den <strong>med</strong> hjälp av varje deltagare i projektet.<br />
Erik Jivegård, Sven Gunnemo, Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
153
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning för <strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
Mål<br />
I distanskursen ”Vardagsmatte” och <strong>med</strong> stödjande <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter vid lärcentret<br />
arbetar vi <strong>med</strong> att öka förmågan hos kursdeltagarna vad gäller<br />
vardagsmatematik, <strong>med</strong> speciellt fokus på att räkna rabatt och procent.<br />
Bakgrund<br />
Målgruppen för den här kursen är personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter. I detta<br />
fall är kursdeltagarna personer <strong>med</strong> lätta begåvningshinder. En av deras<br />
svårigheter är abstrakt tänkande och därför har de ofta problem <strong>med</strong> pengar<br />
och pengars värde. Det är också svårt för dem att veta vad som är billigt och<br />
vad som är dyrt, att uppskatta vad rabatt och procent egentligen innebär när<br />
de betalar. Under kursen har kursdeltagarna möjlighet att träna och öka sin<br />
matematiska förmåga. De blir förhoppningsvis bättre förberedda för att ta en<br />
mer <strong>aktiv</strong> del i det sociala livet. Kursen är utformad för fem elever. Deltagarna<br />
kommer från Skellefteå och P<strong>it</strong>eå. Bägge är städer i närheten av <strong>Solviks</strong><br />
<strong>folkhögskola</strong>. Alla elever är före detta elever på skolan. Genom denna kurs får<br />
de möjlighet att hålla kontakten <strong>med</strong> livslångt lärande och <strong>med</strong> skolan.<br />
Idé<br />
Vi använder både en textbaserad plattform (FirstClass) och en plattform <strong>med</strong><br />
en kombination av text, ljud och video (uLern). Idén är att jämföra dessa två<br />
olika plattformar för att se vilken av dem som fungerar bäst för vår målgrupp.<br />
Vår åsikt är att en plattform <strong>med</strong> en kombination av text och video/ljud är<br />
bättre för personer <strong>med</strong> lätt utvecklingsstörning, eftersom de både kan lyssna<br />
på och läsa uppgifterna samtidigt.<br />
Kursen är utformad för fem kurssammankomster på dagtid och under tiden<br />
mellan dessa äger ytterligare fyra sammankomster rum på lärcentret, som<br />
finns på skolan. Under kursen samarbetar vi <strong>med</strong> konsumentrådgivaren i<br />
kommunen, <strong>med</strong> speciellt fokus på kostnaderna för mobil telefoni. Vi har<br />
märkt att många personer i vår målgrupp har ekonomiska problem eftersom<br />
de inte kan förutse sambandet mellan användningen av mobiltelefonen och<br />
kostnaderna.<br />
Beskrivning<br />
För att rekrytera elever till kursen kontaktar vi personligen ett antal tidigare<br />
elever <strong>med</strong> lätt utvecklingsstörning. En presentationsfolder över kursen har<br />
tag<strong>it</strong>s fram, där kursinnehållet presenteras kortfattat och där en visuell<br />
framställning av hela kursen <strong>med</strong> möten på skolan och på lärcentret visas.<br />
154
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Kurs<br />
Kursen är avsedd för fem sammankomster, men kan beskrivas i två steg.<br />
Del 1<br />
Användning av FirstClass: Under de tre första sammankomsterna använder<br />
kursdeltagarna den textbaserade plattformen.<br />
Vid den första sammankomsten får de en introduktion till FirstClass och de<br />
elektroniska klassrum som vi använder under kursen. En specialmanual för<br />
hur man använder FirstClass, anpassad efter målgruppen, har producerats på<br />
svenska.<br />
Kursplanen för kursen presenteras och kursdeltagarna har också viss möjlighet<br />
att påverka innehållet. Arbetsfälten är: de fyra räknesätten, enheter (längd,<br />
volym etc.), rabatt och procent. Vanliga mattelektioner förekommer också<br />
under sammankomsterna. Uppgifter inom vardagsmatte finns tillgängliga på<br />
FirstClass.<br />
Vi vet av erfarenhet att det inte är realistiskt att tänka sig att alla elever ska<br />
kunna använda datorer mellan sammankomsterna. En del av dem har inte<br />
någon dator tillgänglig och vissa vågar inte. Därför får eleverna häften <strong>med</strong><br />
uppgifter att arbeta <strong>med</strong> hemma och under träffarna på lärcentret.<br />
Deltagarna påverkar innehållet för de följande två sammankomsterna, 4 och<br />
5.<br />
Del 2<br />
Användning av uLern: Under de sista två sammankomsterna använder vi<br />
plattformen uLern, där det går att kombinera video, ljud och text.<br />
Vid träff 4 får eleverna en introduktion till uLern och de inter<strong>aktiv</strong>a spel som<br />
ingår i plattformen. En manual om hur man använder uLern, anpassad efter<br />
våra kursdeltagare, har tag<strong>it</strong>s fram på svenska.<br />
Under sammankomst nummer 4 och 5 fokuserar vi på rabatt och<br />
procenträkning och de inter<strong>aktiv</strong>a spelen ”Shopping” och ”Vad är det?” <strong>med</strong><br />
vardagsmatematiska uppgifter används.<br />
Även i denna del har eleverna häften <strong>med</strong> uppgifter.<br />
Lärcentrum<br />
Lärcentrets uppgift är att vara ett tekniskt och socialt stöd för eleverna och att<br />
ge dem möjlighet att använda datorer. Två handledare arbetar på lärcentret<br />
och de är ansvariga för kvällssammankomsterna på centret. De ger även stöd<br />
vid kurssammankomsterna på skolan.<br />
155
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Under sammankomsterna vid lärcentret kan kursdeltagarna arbeta <strong>med</strong><br />
uppgifterna i häftena och vid behov få hjälp av handledarna. De kan även<br />
använda FirstClass för att hålla kontakt <strong>med</strong> de andra eleverna eller <strong>med</strong><br />
läraren och handledarna. Naturligtvis är det möjligt för dem att även använda<br />
datorerna till andra ändamål. Ett mål <strong>med</strong> sammankomsterna på lärcentret är<br />
att även erbjuda socialt umgänge och socialt stöd.<br />
Pär-Olof Eklund, <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong><br />
156
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
157
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Projektbeskrivning för Telecentres Powys<br />
Behov<br />
Vid Voluntary Sector Conference år 2001 visade Jane Davidson,<br />
utbildningsminister i Wales, siffror för läs-/skrivsvårigheter och<br />
matematiksvårigheter för den vuxna befolkningen i Wales. Dessa siffror var<br />
en chock för dem som hörde dem för första gången. 25 % av befolkningen är<br />
funktionsmässigt inte läs- och skrivkunniga och 40 % av befolkningen är<br />
funktionsmässigt ej räknekunniga. Hon förklarade att Main Stream<br />
Education (den trad<strong>it</strong>ionella skolan) därför hade misslyckats <strong>med</strong> denna del av<br />
befolkningen och hon vände sig till Voluntary Sector (den frivilliga sektorn)<br />
för att få hjälp <strong>med</strong> att åtgärda problemet.<br />
Dåliga grundläggande färdigheter i Mid Wales resulterar oundvikligen i låga<br />
förväntningar och lågkonjunktur. Detta leder till en ond cirkel och ytterligare<br />
avfolkning eftersom människor <strong>med</strong> bättre utbildning flyttar till områden<br />
<strong>med</strong> bättre ekonomiska möjligheter och <strong>med</strong> bättre service. Detta i sig själv<br />
vidmakthåller den dåliga ekonomin och den låga servicenivån.<br />
Att uppfylla de grundläggande kraven på förbättring av basfärdigheterna<br />
bland den vuxna befolkningen är ett fält där Telecentres Powys redan har<br />
lyckats bra. Så här långt har man huvudsakligen inriktat sig på förbättringar<br />
av grundläggande IT-kunskaper. Men nätverket Telecentres Powys är idealiskt<br />
för att göra det möjligt för människor <strong>med</strong> dålig läs- och skrivförmåga att<br />
förkovra sig genom flexibelt lärande och distansutbildning. Människor <strong>med</strong><br />
dåliga läs- och skrivkunskaper och matematikfärdigheter går sannolikt inte i<br />
trad<strong>it</strong>ionella utbildningsinstanser för att förbättra sina basfärdigheter, eftersom<br />
de inte har haft idealiska erfarenheter<br />
av sådana instanser tidigare. Personer<br />
<strong>med</strong> dålig läs- och skrivförmåga har<br />
också sannolikt lågt självförtroende.<br />
Om de går på College för att ta <strong>it</strong>u<br />
<strong>med</strong> sina problem kommer de att<br />
avvika från de bättre utbildade<br />
personer som College huvudsakligen<br />
inriktar sig på. I allmänhet hamnar de<br />
inte där. Men de kan använda ett<br />
telecenter. På ett telecenter avviker de<br />
inte från mängden, de är bara ännu en<br />
person framför en dator.<br />
Människor kommer till dessa<br />
telecentra för att utföra alla sorters<br />
158
<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter, så en person som s<strong>it</strong>ter vid en terminal<br />
och får utbildning i basfärdigheter via flexibla<br />
lärosystem är inte annorlunda än en annan person<br />
som kanske håller på att surfa på nätet. Genom att<br />
Telecentres Powys erbjuder ett kommunalt<br />
lärcentrum för flexibel inlärning, <strong>med</strong> support,<br />
kommer centret att kunna ge ett betydande bidrag<br />
till att ta <strong>it</strong>u <strong>med</strong> detta behov.<br />
Bakgrund<br />
Grevskapet Powys är ett av de mest glesbebyggda<br />
grevskapen i Storbr<strong>it</strong>annien. Det täcker ett<br />
område på cirka 5 120 km 2 och har en befolkning<br />
på cirka 126 000 människor samt flera miljoner<br />
får.<br />
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Fördelningen av<br />
Telecentres i Powys<br />
Powys ligger långt framme vad gäller IT-revolutionen och dess effekter på<br />
landsbygden. År 1995 hade Powys mer Telecentra än hela England. Tanken<br />
var att man genom att ge sig in i informationstekniken skulle kunna för<strong>ny</strong>as<br />
och bli mer ekonomiskt <strong>aktiv</strong>a och livskraftiga. I många avseenden har detta<br />
uppfyllts. Telecentres Powys har alltid legat i frontlinjen av denna tekniska<br />
revolution.<br />
Det finns för närvarande 30 Telecentres Powys som varierar i storlek från de<br />
minsta i mer avlägsna områden, vilka består av en eller två arbetsstationer<br />
<strong>med</strong> kringutrustning, till det största i Llandrindod Wells, <strong>med</strong> 30<br />
arbetsstationer, aula och klassrum. Men alla telecenter har tillkomm<strong>it</strong> tack<br />
vare kommunens uttryckta önskemål om att ha ett. De har aldrig bliv<strong>it</strong><br />
påtvingade ovanifrån. Konsekvensen av detta är att kommunen faktiskt<br />
använder dem.<br />
Dessa telecenter kan drivas som självständiga företag, i kompanjonskap <strong>med</strong><br />
andra organisationer och lokala myndigheterna eller helt och hållet som<br />
kommunala projekt. Hårdvaran finansierades ursprungligen av EU, EU:s<br />
utvecklingsfond för glesbygd. Dessa pengar har nu tag<strong>it</strong> slut och för<br />
närvarande måste alla Telecenter göra sina egna offerter till olika<br />
organisationer för att få finansiering. De drivs till stor del av volontärer trots<br />
att några centra tillfälligt har fått avlöna en anställd för att kunna överleva.<br />
159
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Från början har dessa lärcentra erbjud<strong>it</strong> utbildning och hjälp till allmänheten,<br />
kommunala grupper och småföretag. Castell-y-Dail Telecentre har erbjud<strong>it</strong><br />
möjligheter för handikappade och personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter. Över<br />
sju års erfarenheter har gjort det möjligt för Castell-y-Dail Telecentre att<br />
skaffa sig avsevärd kunskap om att hjälpa människor att förbättra läs-/<br />
skrivfärdigheter, matematikfärdigheter och basfärdigheter. CYD Telecentre är<br />
baserat i ett center för vuxna <strong>med</strong> inlärningssvårigheter. Centret är ett<br />
småbruk på landet om cirka 4,5 hektar, där man lär ut ett antal olika typer av<br />
arbetsbaserade <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter. Telecentret spelar en mycket viktig roll i centrat<br />
och dess verksamhet. Man gör t.ex. affischer, skyltar, <strong>ny</strong>hetsbrev, etiketter för<br />
produktion och så vidare. Dessutom undervisar man i basfärdigheter.<br />
Ett av de <strong>ny</strong>aste telecentren ligger i Llandrindod Wells och är ett privatägt<br />
företag. Centret fick inga bidrag för att starta verksamheten utan var därför<br />
en mycket djärv satsning av ägarna, Sue och Dave Darby. Centret har<br />
utmärkta utbildningsresurser. Ett rum har en datorprojektor ansluten till<br />
lärarens dator och 20 arbetsstationer installerade runt om i rummet. Det finns<br />
också en aula <strong>med</strong> dataprojektor och plats för cirka 70 personer. Dessutom<br />
finns det ett l<strong>it</strong>et undervisningsrum <strong>med</strong> 8 arbetsstationer och tre<br />
sammanträdesrum. Sedan öppnandet 2002 har centrat var<strong>it</strong> nästan fullbelagt,<br />
speciellt <strong>med</strong> konferenser och möten. Det är ett utmärkt exempel på att ett<br />
extremt väl genomfört projekt blir framgångsrikt.<br />
Andra telecentra i Powys är inblandade i många olika typer av undervisning,<br />
både trad<strong>it</strong>ionell, och <strong>med</strong> distansundervisning och flexibla<br />
utbildningssystem. Vissa erbjuder auktoriserad utbildning i samarbete <strong>med</strong> det<br />
lokala Further Education College (college för vidareutbildning) eller andra<br />
utbildningsanordnare, <strong>med</strong>an andra erbjuder mjukare, ej auktoriserad<br />
utbildning som är mer skräddarsydd efter individuella behov.<br />
Telecentren utbyter erfarenheter <strong>med</strong> varandra via nätverksarbete.<br />
Representanter för varje center träffas varannan månad. Men de<br />
kommunicerar alla <strong>med</strong> varandra <strong>med</strong> hjälp av anslagstavlor samt e-post <strong>med</strong><br />
en listserver. Vi hoppas att lärcentren snart också kommer att ha möjlighet till<br />
videokonferenser.<br />
Telecentres Powys har i många år samarbetat <strong>med</strong> college, univers<strong>it</strong>et och<br />
andra utbildningsanordnare för att erbjuda flexibla utbildningslösningar. De<br />
har i nuläget var<strong>it</strong> involverade i två transnationella EU-projekt där man<br />
erbjuder ett flexibelt lärande via multi<strong>med</strong>ia och distansundervisning. Det är<br />
faktiskt så att telecentren har var<strong>it</strong> involverade i livslångt lärande alltsedan<br />
starten. Telecentren har problem <strong>med</strong> finansieringen på så sätt att arbetet till<br />
stor del utförs av oavlönad personal som lätt drabbas av utbrändhet.<br />
160
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Volontärerna får viktiga erfarenheter vid centren och kan senare få välbetalda<br />
arbeten tack vare sina kunskaper. Så lärcentren behöver en viss nivå av<br />
finansiering för att kunna fortsätta sin verksamhet <strong>med</strong> att erbjuda utbildning<br />
och fungera som stödjepunkter i öppet och flexibelt lärande i ändamålsenliga<br />
lokaler i kommunen. Telecentren har dock den stora fördelen att de redan<br />
finns på plats i den kommun där de behövs och används. De har<br />
erfarenheterna och kunskapen. Telecentres Powys är konstruerat som en icke<br />
vinstgivande organisation som finns till för att gynna kommunen.<br />
Projektet Grundtvig Active – Ta <strong>it</strong>u <strong>med</strong> behoven<br />
Active-projektet har sin bas i Sverige, men har partners från Österrike,<br />
Slovakien, Italien och Storbr<strong>it</strong>annien. Det är ett transeuropeiskt projekt för<br />
att möta problemen <strong>med</strong> läs- och skrivproblem och matematiksvårigheter.<br />
Den br<strong>it</strong>tiska partnern är Telecentres Powys, som redan har erfarenheter från<br />
transnationella EU-projekt inom öppet och flexibelt lärande.<br />
Den förväntade målgruppen för projektet är huvudsakligen personer <strong>med</strong><br />
mycket lätta inlärningssvårigheter, personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador som<br />
lett till problem <strong>med</strong> läsning/skrivning och matematik, personer<br />
<strong>med</strong> afasi och personer som av någon anledning har mindre utbildning än<br />
normalt. Det är denna målgrupp som Telecentres Powys vill erbjuda öppet<br />
och flexibelt lärande.<br />
Ett mål för projektet är att använda en speciell virtuell lärmiljö, ”Virtual<br />
Classroom”, som utvecklats i Slovakien – uLern.<br />
Br<strong>it</strong>tiska partners (Telecentres Powys) kommer att utveckla den första<br />
prototypkursen för att förbättra läs-/skrivkunnigheten. Vi förutser att<br />
Telecentres Powys kommer att samarbeta <strong>med</strong> flera organisationer lokalt för<br />
att samla in kunskap för att maximera användbarheten och resultaten för<br />
denna del av projektet. Programmet Virtual Classroom gör det möjligt för<br />
kursdeltagarna att arbeta i sin egen takt och innebär ett projektbaserat system<br />
för multi<strong>med</strong>iautbildning. Kursdeltagarna arbetar <strong>med</strong> moduler och när de så<br />
önskar går de vidare till nästa modul. Läraren kan övervaka framstegen och<br />
uppmuntra kursdeltagaren. Kursdeltagaren och läraren har möjlighet till chat<br />
online hela tiden. Kursdeltagaren kan arbeta <strong>med</strong> sina projekt när och var de<br />
vill. De är inte bundna av de begränsningar som trad<strong>it</strong>ionella<br />
utbildningssystem eller utbildningsetablissemang har. De kan t.ex. dela upp<br />
studietiden mellan hemmet och det lokala telecentret.<br />
Telecentren är lärcentra <strong>med</strong> stöd för kursdeltagarna. Kursdeltagarna själva är<br />
också ett stöd för gruppen och läraren ger online-stöd i det virtuella<br />
klassrummet. Det är därför viktigt att Telecentren har personal som gör<br />
161
ACTIVE-PROJEKTET<br />
denna process möjlig. Denna personal behöver även ha tillräckligt <strong>med</strong><br />
utbildning och färdigheter för att kunna ge lämpligt stöd.<br />
I slutet av Grundtvig-projektet kommer Telecentren fortfarande att använda<br />
det virtuella klassrumsprogrammet för att utveckla andra applikationer <strong>med</strong><br />
en lång rad utbildningsanordnare över hela grevskapet och ännu längre bort. I<br />
Grundtvig-projektet kommer det även att finnas inbyggda möjligheter till<br />
workshops och seminarier för stödarbetare i lärcentrer och<br />
utbildningsanordnare.<br />
Finansiering<br />
Som förklarats ovan startades Telecentres Powys ursprungligen <strong>med</strong> pengar<br />
från European Regional Development. På den tiden var Powys ett Mål 1område,<br />
men har sedan dessa förlorat denna status. Pengarna från ERDF<br />
(European Rural Development Fund) kom via de lokala myndigheterna som<br />
ursprungligen startade det första telecentret. År 1995 bildades en informell<br />
grupp som kallades Telecentres Powys. Representanter från alla telecentra<br />
möttes varannan månad för att diskutera problem, besluta om policy och<br />
vägen framåt. När pengarna från ERDF började ta slut letade man efter andra<br />
finansieringskällor. Man insåg att det var en god ide att frigöra sig från de<br />
lokala myndigheterna och bilda en icke vinstgivande organisation. Man kände<br />
att de lokala myndigheterna inte skulle vilja ha telecenter om man inte fick<br />
bidrag för att driva dem. Även de lokala myndigheterna omorganiserades. Så<br />
en konst<strong>it</strong>ution, en styrelse och andra lagkrav infördes i stället.<br />
Telecentres Powys separerades från, men har fortfarande nära band till de<br />
lokala myndigheterna. Vissa utvecklingstjänstemän i Powys County Council<br />
arbetar från telecenter. Arbete i partnerskap har alltid var<strong>it</strong> viktigt för centren.<br />
Trots att partnerskap har bildats <strong>med</strong> Welsh Development Agency för<br />
rådgivning i affärs-IT och Careers Service för karriärsrådgivning och <strong>med</strong> en<br />
eller två utbildningsanordnare för åtkomst eller användning som kommunala<br />
lärcentra, har man ännu inte fått någon huvudfinansiär för alla telecenter. Vi<br />
har verkligen försökt och fortsätter vårt sökande. Partnerskapen, även om de<br />
är till stor <strong>ny</strong>tta, bidrar inte <strong>med</strong> tillräckligt mycket finansiering för att<br />
telecentren ska kunna existera på längre sikt.<br />
För närvarande försöker vi ansöka om pengar från European Social Fund och<br />
vi hoppas på motsvarande finansiering från Education Funding Body, ELWa –<br />
Education and Learning Wales. Vår första ansökan till ELWa avslogs, så vi<br />
försöker för närvarande göra om vår ansökan och gå till ESF först. Eventuellt<br />
försöker vi även undersöka om det fortfarande finns ERDF-pengar tillgängliga<br />
för vårt projekt.<br />
162
3A DE ENSKILDA ACTIVE-PROJEKTEN<br />
Så hur överlever telecentren för närvarande? De förl<strong>it</strong>ar sig till stor del på<br />
frivilliga insatser. Men detta är i själva verket inte hållbart. Ansökningar om<br />
mindre bidrag till enskilda telecenter är det vanligaste sättet som gör det<br />
möjligt för oss att överleva. Exempel på sådana bidragsgivare är:<br />
• Välgörenhetsorganisationer <strong>med</strong> ett intresse för social utslagning /<br />
utbildning<br />
• Kommunala regenereringsplaner<br />
• Lotterier (National Lottery)<br />
• Små ESF-bidrag för enskilda projekt som kostar mindre än £10 000<br />
• Donationer av utrustning från företag, t.ex. Br<strong>it</strong>ish Telecom.<br />
Så hur ser framtiden ut? Det är en avgörande tidpunkt för Telecentres Powys.<br />
Vi behöver en huvudfinansiär för att kunna fortsätta. Med lämplig<br />
huvudfinansiär kommer projekt som Grundtvig Active Project att kunna ha<br />
stor påverkan på basfärdigheterna för befolkningen i Mid Wales. Vi skulle<br />
kunna växa <strong>med</strong> hjälp av Active-projektet för att kunna ha andra typer av<br />
individuell utbildning via den multi<strong>med</strong>iala virtuella lärmiljön. Slutligen<br />
skulle alla telecenter kunna erbjuda e-lärande och kunna låta kursdeltagarna<br />
välja plattform (uLern, LearnDirect etc.) samt ett urval kurser. Detta blir<br />
endast av om vi får en huvudfinansiär. Welsh Assembly Government säger att<br />
de vill ha innovativa projekt som tillhandahåller grundläggande läs-/<br />
skrivträning och matematikutbildning i kommunen, vilket är exakt vad<br />
telecentren erbjuder sig att göra. Men man har ännu inte satsat några pengar<br />
på det. Vi hoppas att det kommer att fungera bättre innan det är för sent.<br />
Richard Singleton, TELECENTRES POWYS<br />
163
ACTIVE-PROJEKTET<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Italien<br />
Funktionshinder i siffror<br />
I denna uppsats kommer vi att visa s<strong>it</strong>uationen i Italien vad gäller<br />
funktionshindrade människors rättigheter och integreringen av dem i ett<br />
socialt och kulturellt sammanhang. Vi kommer särskilt att uppmärksamma<br />
personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter och deras förhållande till <strong>ny</strong> teknik. Innan<br />
vi ger en generell bild av vissa data om antalet funktionshindrade personer i<br />
Italien, är det viktigt att klargöra varför det är svårt att ge exakta siffror.<br />
Anledningarna är följande:<br />
• Det finns inte någon generell defin<strong>it</strong>ion av funktionsnedsättning.<br />
Defin<strong>it</strong>ionen ändras konstant från en statistisk undersökning till nästa.<br />
Defin<strong>it</strong>ionen beror även på vem som har genomfört undersökningen<br />
(trots att den defin<strong>it</strong>ion som föreslag<strong>it</strong>s av WHO är allmänt<br />
vedertagen). Detta <strong>med</strong>för en obestämd användning av sådana termer<br />
som handikappad, invalidiserad osv. Därför kan en sammanfattning av<br />
data från olika källor sammanställa personstatistik som är baserad på<br />
olika parametrar.<br />
• Exaktheten i undersökningen varierar <strong>med</strong> typen av funktionshinder. Det<br />
är t.ex. svårare att samla in data om mentala än psykiska<br />
funktionsnedsättningar än om fysiska, på grund av motvilja och<br />
kulturella fördomar som hindrar de drabbade personerna eller deras<br />
familjer från att kontakta ansvarig myndighet och från att svara korrekt<br />
på frågorna i undersökningar eller enkäter.<br />
• En uppskattning av antalet funktionshindrade barn skulle kräva<br />
informationskällor som för närvarande inte är tillgängliga. I Italien är det<br />
faktiska antalet funktionshindrade förskolebarn inte känt, eftersom<br />
funktionshindrade barn från 3 till 5 år endast registreras om de skrivs in<br />
i en förskola, vilket är frivilligt i Italien.<br />
• All datainsamling måste bestå av data från båda källorna, de<br />
funktionshindrade som vårdas i hemmet och de som vårdas inom<br />
omsorgen. Hur som helst har vi för närvarande inte tillförl<strong>it</strong>liga och<br />
fullständiga data om antalet funktionshindrade som får vård på<br />
inst<strong>it</strong>ution.<br />
• Det finns inte ett certifierat system, utan ett antal. Det finns olika<br />
parametrar för certifieringssystem som gäller funktionshinder,<br />
invalid<strong>it</strong>et och diagnos av funktionshindrade skolbarn och inga<br />
enhetliga undersökningsmetoder eller registreringsinstrument har ännu<br />
utvecklats.<br />
164
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Synpunkterna ovan klargör att det inte är enkelt att säkert bekräfta hur<br />
många funktionshindrade personer som bor i Italien. Men vi stöder oss på<br />
några undersökningar om funktionshindrade personer som genomförts av<br />
<strong>it</strong>alienska statistiska inst<strong>it</strong>utet (ISTAT), som är den mest tillförl<strong>it</strong>liga källan.<br />
Enligt den färskaste av dessa undersökningar finns det cirka 2 615 000<br />
funktionshindrade personer i Italien. Detta antal inkluderar inte människor<br />
som lider av mycket speciella former av funktionshinder eller barn som är<br />
under sex år. Vad gäller social verksamhet är 21 % av de funktionshindrade,<br />
<strong>med</strong>lemmar i frivilliga föreningar, pol<strong>it</strong>iska partier och yrkesförbund och 17<br />
% av dem deltar i verksamhet som är kopplad till dessa organisationer. 26 %<br />
av de funktionshindrade utövar någon form av sport<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et. De flesta av<br />
dem är mellan 6 och 44 år (från 1989 till 1997 ökade antalet <strong>med</strong>lemmar i<br />
handikappidrottsförbundet <strong>med</strong> 5,3 % varje år), 20 % läser böcker, 38 % följer<br />
<strong>med</strong> i <strong>it</strong>aliensk pol<strong>it</strong>ik, 92 % ser på TV, 18 % av de funktionshindrade som är<br />
yngre än 44 år läser en dagstidning nästan dagligen.<br />
Italiensk handikapplagstiftning<br />
I detta stycke riktas uppmärksamheten mot den lagstiftning som på senare tid<br />
främjat integrering av och rättigheter för funktionshindrade, för att tydliggöra<br />
hur, när och i vilken utsträckning synen på funktionshindrade och deras<br />
villkor har ändrats i vårt land. Vi hänvisar till de senaste lagarna om<br />
funktionshindrade och visar starten på reformarbetet, i början av sjuttiotalet,<br />
då en stark för<strong>ny</strong>elseprocess ledde till ett ökat intresse från regeringen och<br />
inst<strong>it</strong>utioner och till att de mänskliga rättigheterna successivt infriades.<br />
Lag nr 118 från mars 1971 var det första steget i denna svåra och ofta<br />
kontradiktoriska process. Den innehåller för första gången principer och<br />
yttranden av generell natur <strong>med</strong> avsikten att främja integrering och sociala<br />
rättigheter för funktionshindrade trots att gruppen man explic<strong>it</strong> hänvisade till<br />
var invalidiserade <strong>med</strong>borgare. En stor mängd av de konkreta lagstiftningarna,<br />
även om de var fragmentariska och begränsade i s<strong>it</strong>t omfång och inte användes<br />
i någon större utsträckning, tog tid på sig att ta form tills de slutligen<br />
utfärdades under 80-talet. De var avsedda att riva byggnadsmässiga hinder,<br />
både i allmänna (lag 41/86) och privata byggnader (lag 13/89) och även att<br />
införa och anpassa regler för ekonomisk hjälp (lag 508/88).<br />
Lag nr 104 från februari 1992 riktade för första gången uppmärksamheten mot<br />
helheten och självständigheten för alla individer, oavsett hälsotillstånd eller<br />
typ av funktionshinder. Först och främst resulterade denna inställning i ett<br />
<strong>ny</strong>tt arbetssätt för att studera funktionshindrade personer på ett begripligt<br />
sätt. Man undersökte hela utvecklingen från födelsen och familjelivet genom<br />
skolan till arbetslivet och fr<strong>it</strong>iden. Målen <strong>med</strong> denna lag kan sammanfattas på<br />
följande sätt:<br />
165
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• att främja en djupare respekt för den mänskliga värdigheten<br />
• att främja självständighet och deltagande<br />
• att förbättra integreringen och livskval<strong>it</strong>eten<br />
• att övervinna social alienering<br />
Dessa mål skulle uppnås genom ett antal förebyggande och stödjande åtgärder<br />
samt utbildningsåtgärder, bland annat stödjande utbildningsåtgärder,<br />
skolintegrering, möjlighet till yrkesutbildning, avlägsnande av alla hinder för<br />
rörlighet, främjande av fr<strong>it</strong>id, sport, semester samt tillgång till information<br />
och kommunikation.<br />
1998 utfärdades lag nr 162 av parlamentet. Den godkände vissa ändringar och<br />
förbättringar som gjorde lag 104 mer flexibel och anpassad efter de<br />
funktionshindrades behov. Lagen förutsåg bland annat möjligheten till att<br />
organisera tjänster för att skydda och integrera personer <strong>med</strong> svåra<br />
funktionshinder som inte har något familjestöd.<br />
Den första nationella konferensen om handikappol<strong>it</strong>ik <strong>med</strong> rubriken ”Frihet<br />
att leva som alla andra” anordnades i Rom i december 1999. Den var ett annat<br />
viktigt tecken på denna djupgående kulturella förändring mot bättre vård och<br />
intresse för funktionshindrade.<br />
Sent i juli 2000 godkände det <strong>it</strong>alienska kabinettet ett åtgärdsprogram, en<br />
strategi på längre sikt för att förbättra s<strong>it</strong>uationen för de funktionshindrade,<br />
som skulle realiseras under åren 2000-2003. Detta program har var<strong>it</strong> ett<br />
enastående företag för att realisera och dra full <strong>ny</strong>tta av den stora potentialen<br />
hos lag 104/92 och dess implikationer. Principerna i åtgärdsprogrammet kan<br />
sammanfattas <strong>med</strong> följande:<br />
• icke-diskriminering: alla människor är unika och kan bidra till att berika<br />
livet för andra och samhällets kulturella resurser.<br />
• lika möjligheter: regeringens pol<strong>it</strong>ik är att tillhandahålla lika möjligheter<br />
åt alla. Det får inte finnas någon diskriminering av funktionshindrade<br />
personer vad gäller möjlighet att få arbete eller service.<br />
• inklusion av svårt funktionshindrade: åtgärdsprogrammet är avsett att<br />
möta och uppfylla behoven hos svårt funktionshindrade personer samt<br />
att stödja deras familjer.<br />
• pos<strong>it</strong>iv integrering: lagstiftande in<strong>it</strong>iativ måste leda till en meningsfull<br />
och pos<strong>it</strong>iv integrering av de funktionshindrade i samhället genom att<br />
helt och hållet uppmärksamma deras mänskliga och sociala rättigheter.<br />
Pol<strong>it</strong>iken bakom åtgärdsprogrammet avser att realisera ett integrerat system av<br />
informationskällor om funktionshinder. På så vis tar man ett steg framåt i<br />
processen att bereda väg för ett <strong>aktiv</strong>t och effektivt <strong>med</strong>borgarskap för<br />
166
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
funktionshindrade. Allt detta återspeglar en tydlig icke- diskriminerande<br />
pol<strong>it</strong>ik <strong>med</strong> fullt erkännande av de mänskliga rättigheterna för människor<br />
<strong>med</strong> handikapp. Det är en pol<strong>it</strong>ik som bekräftas av godkännandet av den<br />
övergripande lagen för att realisera ett integrerat system av sociala åtgärder och<br />
tjänster från den 18 oktober 2000. När direktiv nr 229 från juni 1999<br />
offentliggjordes, utgjorde detta ännu ett viktigt steg längs den ojämna vägen<br />
mot gynnsamma villkor för funktionshindrade.<br />
Funktionshindrade och integrering i skolan<br />
Vi har redan nämnt den viktiga lag 118 från mars 1971. Nu måste vi tillägga<br />
att den också för första gången erkände rättigheten för elever <strong>med</strong><br />
funktionshinder att få utbildning tillsammans <strong>med</strong> andra i vanliga klassrum.<br />
Pol<strong>it</strong>iken <strong>med</strong> segregering i specialskolor övergavs. Senare infördes <strong>med</strong> lag<br />
517 från augusti 1977 <strong>ny</strong>a principer som ledde till att <strong>ny</strong>a arrangemang<br />
infördes, åtminstone för förskolan och lågstadiet. Begreppet ”integrering”<br />
gjordes explic<strong>it</strong>. I artikel nr 1 fastställde man att varje skola skulle utveckla<br />
integreringsstrategier som skulle gynna funktionshindrade barn. På så sätt<br />
garanterade lagen nödvändiga specialtjänster och andra viktiga stödformer.<br />
Framför allt betonade man hur viktigt det är <strong>med</strong> individualiserad<br />
undervisning för att främja utvecklingen och personligheten hos barn <strong>med</strong><br />
funktionshinder. Artikeln bekräftade nödvändigheten för dessa barn att få<br />
handledning av speciallärare. Under åttiotalet infördes via olika direktiv andra<br />
förmåner för elever <strong>med</strong> funktionshinder och samarbete mellan skolorna och<br />
lokala hälsovårdsmyndigheter började spela en större roll för att tillhandahålla<br />
bättre och mer innehållsrik assistans och social service.<br />
I alla händelser var lag 104/1992 ett unikt steg framåt mot en <strong>aktiv</strong> och<br />
fullständig skolintegrering för funktionshindrade elever. Först av allt<br />
garanterades deras rättighet till utbildning, inte enbart i förskola och på<br />
lågstadium, utan även hela vägen upp t.o.m. högskola. Man fastställde även att<br />
utbildningens övergripande mål är att utveckla fullständiga möjligheter för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder och fullständig integrering i kommunikationen<br />
och det sociala livet.<br />
Här följer några data om integrering av utbildning och skola:<br />
Elever i skolan år 1999/2000<br />
Det fanns 133 029 elever <strong>med</strong> funktionshinder (1,5 % av alla elever)<br />
167
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Trender<br />
• den ökande integreringen av elever <strong>med</strong> funktionshinder blir synlig.<br />
Det finns en ökning av procentandelen funktionshindrade elever i<br />
förhållande till det absoluta antalet elever från 1,2 % till 1,6 % från år<br />
1989/90 till 1999/2000.<br />
• Skolåret 1999/2000 har uppvisat en avsevärd ökning i antalet<br />
funktionshindrade elever. Denna ökning beror på ett annat mått – den l<br />
lägsta åldern då eleverna slutar skolan har ökat till 15 år.<br />
Stödlärare<br />
• Det fanns 44 378 stödlärare (5,5 % av alla skollärare).<br />
• Det fanns i genomsn<strong>it</strong>t en stödlärare för var tredje elev <strong>med</strong><br />
funktionshinder.<br />
Servicecentra<br />
Servicecentra utför specifika uppgifter, särskilt i kommunen, men de<br />
tillhandhåller även rådgivning. Nyligen har lokala servicecentra bildats. De<br />
spelar en viktig roll eftersom de handhar problemen <strong>med</strong> skolintegrering från<br />
olika synpunkter. För att vara mer exakt, är de engagerade i att samla in<br />
dokumentation, kartlägga nationella resurser, skapa databaser, främja<br />
information och forskning och hjälpa till <strong>med</strong> professionell rådgivning. I en<br />
nära framtid kommer ett lokalt servicecentrum att ha etablerats i varje större<br />
stad.<br />
Funktionshinder och yrkesutbildning<br />
Låt oss gå igenom en del av de viktigaste <strong>it</strong>alienska lagarna som reglerar<br />
arbetsmarknaden för funktionshindrade. Vi startar <strong>med</strong> lag 482/1968 och<br />
slutar <strong>med</strong> den <strong>ny</strong>are lagen 68/1999. Å ena sidan var lag nr 482/1968 viktig<br />
eftersom den enade olika lagar som tidigare var<strong>it</strong> komplexa. Detta gav en <strong>ny</strong><br />
dimension, rätten till arbete. Å andra sidan ledde denna rättighet till <strong>ny</strong><br />
diskriminering, eftersom den skapade ”skyddade kategorier”, vilket återspeglar<br />
en hjälpfilosofi samt en skadeståndspol<strong>it</strong>ik. Senare fastställde lag 118/71 att<br />
funktionshindrade personer kunde använda sig av åtgärder och verksamhet<br />
inom fältet yrkesvägledning och yrkesutbildning efter den obligatoriska<br />
skolgången. Ytterligare steg framåt togs under 1990-talet. Lag 381/1991, en<br />
övergripande lag om sociala samarbetsorgan skapade <strong>ny</strong>a villkor och<br />
möjligheter för arbetsmarknaden, via samarbetsorgan som uppfyller<br />
arbetsbehovet för funktionshindrade. Artikel 4 erkänner faktiskt fysiskt,<br />
psykiskt och sensoriskt funktionshindrade som missgynnade människor och<br />
fastställer att personer <strong>med</strong> en grad av funktionshinder som är högre än 45 %<br />
måste erbjudas möjligheter i samarbetsorganen. Dessutom måste dessa<br />
människor utgöra 30 % av arbetskraften inom dessa organ.<br />
168
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
En verklig förändring jämfört <strong>med</strong> tidigare och en effektiv övergång blev<br />
tydlig i och <strong>med</strong> lag 104/1992 och därefter i och <strong>med</strong> lag 68/1999. Den första<br />
har bidrag<strong>it</strong> till att förbättra placerings- och integreringspol<strong>it</strong>iken på<br />
arbetsplatserna och till att främja åtgärder för anställda som har<br />
funktionshindrade <strong>med</strong>lemmar i familjen. Artikel 18 fastställer att regionerna<br />
ska använda sig av möjligheten att reglera olika former av hjälp och stöd för<br />
anställda som är funktionshindrade, vilket innebär att de funktionshindrade<br />
ska få hjälp att nå sina arbetsplatser eller att starta en egen verksamhet. Denna<br />
lag förespråkar även uppmuntran, möjligheter och bidrag till de företag som<br />
erbjuder anställningsmöjligheter för personer <strong>med</strong> funktionshinder.<br />
Lag 68/1999, ”Normer för rättigheten till arbete för funktionshindrade”, är den<br />
viktigaste lagliga åtgärden inom detta fält. Den gäller för alla kategorier av<br />
funktionshindrade personer och bland dem, för personer som har påverkats<br />
av fysisk, psykisk eller sensorisk funktionsnedsättning i arbetslivet och för<br />
personer <strong>med</strong> begåvningshinder vars arbetsförmåga är reducerad <strong>med</strong> mer än<br />
45 %. Denna lag är avsedd att uppmuntra arbetsplacering och integrering på<br />
arbetsmarknaden genom att tillgripa en mängd åtgärder <strong>med</strong> syftet att<br />
ut<strong>ny</strong>ttja så mycket som möjligt av den faktiska arbetsförmågan hos människor<br />
<strong>med</strong> funktionshinder.<br />
Några av huvudpunkterna i lagen 68/1999 finns i listan nedan:<br />
• obligatorisk integrering: en funktionshindrad person måste anställas<br />
av företag som har mellan 15 och 35 anställda, men endast vid<br />
<strong>ny</strong>rekrytering; två funktionshindrade anställda av företag som har<br />
mellan 36 och 60 anställda; 7 % av arbetskraften i företag <strong>med</strong> mer än<br />
50 anställda ska komma från den funktionshindrade befolkningen<br />
• skatteftergifter: total befrielse från arbetsrelaterade skatter för<br />
maximalt 8 år för anställda vars funktionshinder överskrider 79 % av<br />
arbetsförmågan<br />
• ekonomiska resurser: det finns koncessioner för utgifter vid<br />
anpassning av en byggnad som används av anställda <strong>med</strong><br />
funktionshinder och extra finansiering för ytterligare inköp av<br />
instrument, maskiner, möbler<br />
• sanktioner: böter för företag som försenar rapporteringen av viktiga<br />
data till centrala myndigheter eller är sena <strong>med</strong> att skicka in<br />
informationsrapporten som beskriver den egna verksamheten<br />
På grund av vikten av anställning och ekonomisk självständighet för den<br />
sociala integreringen av de funktionshindrade, visas vissa data om<br />
sysselsättningsnivåer, verksamhetssektorer och jobbtillfredsställelse nedan:<br />
169
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• Sysselsättningsnivån för personer <strong>med</strong> funktionsnedsättningar var 20,8<br />
% år 1999, arbetslösheten var 14,8 %.<br />
• 28,2 % av de funktionshindrade som är anställda arbetar inom<br />
jordbruk.<br />
• Personer <strong>med</strong> sensoriska hinder har en högre grad av arbetslöshet<br />
(22,9 %) än de som har funktionshinder (11,7 %)<br />
• Cirka 30 % av de sociala kooperativen anställer funktionshindrade<br />
personer<br />
• 61 % av de funktionshindrade som har jobb är mycket till ganska nöjda<br />
<strong>med</strong> s<strong>it</strong>t arbete. 47,7 % är l<strong>it</strong>e till inte alls nöjda.<br />
Funktionshindrade och frivilliga organisationer<br />
Den <strong>it</strong>alienska lagstiftningen inriktar sig tydligt och klart på att erkänna och<br />
reducera de negativa effekterna av funktionshinder, dvs. på att minimera de<br />
sociala nackdelarna som blir resultatet av att ha funktionshinder och vara<br />
tvungen att möta problemet <strong>med</strong> alienation. Tanken är att funktionshindret i<br />
sig reduceras genom att man reducerar nackdelarna <strong>med</strong> funktionshindret i<br />
det sociala livet. Lagstiftningen använder olika <strong>med</strong>el för att uppnå dessa mål,<br />
alla avsedda att uppfylla behoven för funktionshindrade: stöd till familjen,<br />
ekonomiska bidrag, eliminering av byggnadsmässiga hinder, utbildning och<br />
tillträde till arbetsmarknaden. Att tillgodose dessa människors behov är ett<br />
socialt ansvar. Alla samhällssektorer har ansvar för att tillhandahålla de<br />
tjänster som uppfyller dessa behov. I Italien är den roll som den frivilliga<br />
sektorn spelar <strong>med</strong> s<strong>it</strong>t stöd till offentliga ansträngningar mycket viktig.<br />
Specialiserade centra och organisationer som erbjuder utbildning och<br />
utbildningsprogram ger funktionshindrade möjligheter att <strong>aktiv</strong>t delta i<br />
utvecklingen av sina kommuner. De får även hjälp att bli produktiva och<br />
<strong>aktiv</strong>a samhälls<strong>med</strong>lemmar och att komma över en beroendekänsla. De<br />
tjänster som erbjuds av organisationer utan vinstsyfte är t.ex. utbildning,<br />
rehabil<strong>it</strong>ering och terapi. Dessa organisationer organiserar även seminarier och<br />
workshops för anställda och för handledare inom detta område. Dessa<br />
seminarier uppfyller ändamålet att förbättra och uppgradera färdigheterna och<br />
funktionsnivåerna. Dessa organisationer vet mycket väl att behoven för de<br />
funktionshindrade inte kan uppfyllas av enbart känslor av sympati och<br />
<strong>med</strong>känsla. Det som behövs är praktisk hjälp <strong>med</strong> att övervinna de hinder<br />
funktionshindrade människor stöter på när de vill leva ett värdigt liv och när<br />
de vill släppa loss sin kreativa förmåga på ett konstruktivt sätt.<br />
Frivilliga centra och offentliga inst<strong>it</strong>utioner i vårt land tillhandahåller ett stort<br />
antal tjänster för funktionshindrade. Tjänsterna är verkligen många. Den<br />
största anordnaren är ANFASS (nationella familjeföreningen för mentalt och<br />
emotionellt funktionshindrade). Det bildades 1958 och var den första<br />
170
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
<strong>it</strong>alienska föreningen för mentala funktionshinder. Målen för föreningen kan<br />
sammanfattas på följande sätt:<br />
• att förhindra och diagnosticera mentala störningar<br />
• att främja rehabil<strong>it</strong>ering av mentalt och emotionellt funktionshinder<br />
• att uppmuntra integrering i skola och utbildning<br />
• att informera föräldrarna och göra det möjligt för dem att ingripa<br />
• att öka allmänhetens <strong>med</strong>vetenhet om problem som funktionshinder<br />
leder till<br />
• att skydda och garantera funktionshindrade människors mänskliga,<br />
sociala och <strong>med</strong>borgerliga rättigheter.<br />
Funktionshindrade, teknik och arbetsmarknad<br />
Öppet lärande och distansundervisning samt de <strong>ny</strong>a<br />
kommunikationsteknikerna har under en längre tid erbjud<strong>it</strong> ytterligare<br />
utbildningsmöjligheter för alla dem som av olika skäl inte kan studera på<br />
trad<strong>it</strong>ionella skolor och univers<strong>it</strong>et. Distansstudier, öppet och flexibelt lärande<br />
håller också på att etablera sig som ett genomförbart alternativ för de<br />
funktionshindrade och kroniskt sjuka. Dessa system <strong>med</strong> sin flexibla<br />
undervisning, möjliggör att en kontinuerligt växande cirkel av<br />
funktionshindrade personer kan anpassa sig efter de snabbt växlande villkoren<br />
i livet och i lärmiljön, i yrkesutövningen och samhället i största allmänhet.<br />
De <strong>ny</strong>a integrerade och didaktiska teknikerna förtjänar vår särskilda<br />
uppmärksamhet, eftersom de eventuellt spelar en enastående roll inom fältet<br />
för social integrering för funktionshindrade. Genom ett ännu större utbyte av<br />
idéer och erfarenheter kan alla inblandade få del av en större kulturell och<br />
social mångfald. IT kan bli ett <strong>med</strong>el för att underlätta lärprocessen för elever<br />
<strong>med</strong> funktionshinder. De blir mer självständiga under kunskapsinhämtningen<br />
och <strong>med</strong> lämpliga metoder och strategier bidrar IT till att förbättra elevernas<br />
motivation och själkänsla. Det är uppenbart att samarbetsansträngningar<br />
efterfrågas för att övervinna hinder som härrör från funktionshindret. I detta<br />
avseende kan assisterande teknik spela en viktig roll. Den har en potential för<br />
att förstärka färdigheter och till viss del kompensera för hinder som skapats av<br />
funktionshinder, så tekniken kan bli ett <strong>med</strong>el för att förlänga den fysiska,<br />
sociala och kommunikativa förmågan hos funktionshindrade människor.<br />
Målet <strong>med</strong> teknisk hjälp är att ge de funktionshindrade samma möjligheter till<br />
oberoende och självständighet genom att tillhandahålla den, <strong>med</strong> möjlighet att<br />
samspela <strong>med</strong> omgivningen och andra människor. Assisterande teknik kan<br />
även vara användbar vid integrering av funktionshindrade i ett yrkesmässigt<br />
sammanhang.<br />
Med assisterande teknik kan hindren för de funktionshindrades inträde på<br />
arbetsmarknaden, som till stor del beror på deras reducerade produktiv<strong>it</strong>et,<br />
171
ACTIVE-PROJEKTET<br />
övervinnas. Olika utbildningsin<strong>it</strong>iativ, som använder sig av assisterande<br />
tekniker och teknisk hjälp, har satts igång och pågår i Italien. Dessa har lett<br />
till fall <strong>med</strong> faktisk arbetsintegrering. Bland de organisationer som genomför<br />
dessa in<strong>it</strong>iativ och som även främjar användningen av kommunikationsteknik<br />
bland de funktionshindrade kan nämnas ASPHI, föreningen för utveckling av<br />
informationsprojekt för funktionshindrade, ACLI, nationella förbundet för<br />
yrkesutbildning i Ferrar, Rieti och Rimini och APO, företag för<br />
informationstjänster för funktionshindrade.<br />
ASPHI är en organisation utan vinstsyfte <strong>med</strong> avsikten att helt integrera<br />
funktionshindrade i utbildnings-, arbetssammanhang och sociala sammanhang<br />
genom att använda sig av informationsteknik och telematisk teknik. Det är ett<br />
kompetent centrum som organiserar utbildningskurser, koordinerar<br />
framställningen av kvalificerade program och hanterar avancerade projekt i<br />
samarbete <strong>med</strong> andra inst<strong>it</strong>utioner. Egentligen är samarbete ett <strong>ny</strong>ckelord hos<br />
denna organisation. Organisationen samarbetar <strong>med</strong> offentliga<br />
administrationer, lokala hälsoenheter, univers<strong>it</strong>et och rehabil<strong>it</strong>eringscentra.<br />
I Italien finns det också ett nätverk av specialiserade centra inom fältet för<br />
tekniskt stöd, kallat GLIC. Det bildades 1997 och sedan starten har det<br />
uppnått mycket goda resultat. GLIC har inte några kommersiella intressen<br />
utan det ger information och erbjuder rådgivning. Deras huvudmål kan<br />
sammanfattas på följande sätt:<br />
• att främja användningen av tekniskt stöd för personer <strong>med</strong><br />
funktionshinder<br />
• att göra befintliga centra starkare och hjälpa andra <strong>it</strong>alienska centra att<br />
utveckla sin verksamhet<br />
• att vidarebefordra professionalism genom utbyte av information,<br />
erfarenheter, forskningsresultat och andra resurser<br />
• att vara bättre representerade i det nationella sjukvårdssystemet och i<br />
processen <strong>med</strong> att leverera tekniskt stöd till personer <strong>med</strong><br />
funktionshinder.<br />
Ett snabbt stigande antal av funktionshindrade människor ber om tekniskt<br />
stöd och lösningar för att öka självständigheten i vardagslivet, hemma, på<br />
arbetet och i skolan. Det är därför viktigt att pröva ut lösningar som kan<br />
hjälpa till <strong>med</strong> att <strong>aktiv</strong> integrera de funktionshindrade i samhället och på<br />
arbetsmarknaden. Under alla omständigheter kräver verklig integrering att<br />
åtminstone tre villkor uppfylls:<br />
• en lämplig och omfattande yrkesvägledning<br />
172
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• utbildningsprojekt som är starkt knutna till behovet på<br />
arbetsmarknaden<br />
• skapande av strukturer som är användbara vid integreringen av personer<br />
<strong>med</strong> inlärningssvårigheter, vilka fungerar både på behovssidan<br />
(överkomma byggnadstekniska hinder, anpassning av arbetsplatsen,<br />
användning av rätt hjälp<strong>med</strong>el) och på utbudssidan (yrkesvägledning,<br />
utbildning, etc.).<br />
Funktionshindrade individer måste få en mer <strong>aktiv</strong> roll i samhället och ha<br />
rätten till att leva ett värdigt liv, liksom alla andra samhälls<strong>med</strong>lemmar. Att<br />
tackla detta problem är ett nationellt ansvar som kräver mycket arbete genom<br />
att tillhandahålla rehabil<strong>it</strong>ering, vård, utbildning och anställning. Som vi har<br />
sett är regeringen, offentliga inst<strong>it</strong>utioner samt organisationer utan vinstsyfte,<br />
alla inblandade i att uppnå dessa mål. Under senare år har många av målen<br />
uppnåtts, men det finns fortfarande mycket som kan och bör utföras.<br />
Massimo De Santo, Francesco Colace, SALERNO<br />
173
ACTIVE-PROJEKTET<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Storbr<strong>it</strong>annien<br />
Disabil<strong>it</strong>y Discrimination Act 1995 (lagen om diskriminering<br />
av funktionshindrade)<br />
Disabil<strong>it</strong>y Discrimination Act introducerar <strong>ny</strong>a åtgärder som har<br />
målsättningen att få ett slut på diskrimineringen som många<br />
funktionshindrade upplever. Lagen ger funktionshindrade människor <strong>ny</strong>a<br />
rättigheter inom områdena:<br />
• anställning<br />
• tillgång till egendom, resurser och tjänster<br />
• hantering, inköp och hyra av land eller egendom<br />
Dessutom <strong>med</strong>för lagen följande:<br />
• den kräver att skolor, college och univers<strong>it</strong>et tillhandahåller information<br />
för funktionshindrade<br />
• den tillåter regeringen fastställa miniminormer för att hjälpa personer<br />
<strong>med</strong> funktionshinder att använda allmänna transporter<br />
• den etablerar National Disabil<strong>it</strong>y Council (nationella<br />
handikappförbundet) som rådgivande organ för regeringen vid<br />
eliminering av diskrimineringen av funktionshindrade.<br />
Defin<strong>it</strong>ion: En person <strong>med</strong> funktionshinder är enligt lagen en person som har<br />
”en fysisk eller mental nedsättning som har en betydande eller långsiktig<br />
ogynnsam effekt på förmågan att utföra normala vardags<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter”. Idén<br />
bakom denna defin<strong>it</strong>ion är att den bör täcka in människor som i allmänhet<br />
betraktas som funktionshindrad.<br />
· Arbetsgivare och tillhandahållare av tjänster får inte diskriminera och<br />
ska göra justeringar för att lindra effekterna av ett funktionshinder när<br />
så är möjligt.<br />
· Arbetsdomstolen bestämmer i slutändan vad som är rimligt vad gäller<br />
anställning.<br />
174
Vad betyder diskriminering?<br />
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
3 <strong>ny</strong>ckelord:<br />
1. Mindre gynnsam behandling utan berättigande<br />
Om inte behandlingen är berättigad får du inte behandla någon anställd eller<br />
arbetssökande mindre gynnsamt – på grund av något som har ank<strong>ny</strong>tning till<br />
hans eller hennes funktionshinder – än andra personer som denna anledning<br />
inte gäller för, inklusive andra personer <strong>med</strong> funktionshinder. Om du inte kan<br />
rättfärdiga sådan behandling, då är det diskriminering.<br />
2. Rättfärdigande<br />
Ett rättfärdigande måste vara både relevant för de speciella omständigheterna<br />
och betydande. Anledningen måste därför både vara relevant och inte trivial<br />
eller av mindre vikt.<br />
3. Rimlig anpassning<br />
Du måste vidta alla åtgärder som är rimliga, för att reducera eller avlägsna alla<br />
betydande nackdelar som en fysisk funktion i dina lokaler eller<br />
anställningsanordningar kan ge upphov till för en anställd <strong>med</strong><br />
funktionshinder eller jobbsökande jämfört <strong>med</strong> en person, som inte är<br />
funktionshindrad. Detta kallas en ”rimlig anpassning”. Om en rimlig<br />
anpassning inte sker utan berättigande är detta också diskriminering.<br />
Rimlig anpassning – några exempel:<br />
- göra anpassningar av lokalerna (t.ex. sänka strömbrytarna för ljuset så<br />
att de kommer inom räckhåll eller måla om delar av lokalerna för att ge<br />
bättre kontrast för någon som har en synnedsättning)<br />
- omfördela delar av ett jobb till en annan anställd<br />
- överföra den funktionshindrade personen för att fylla en befintlig<br />
vakans<br />
- anpassa personens arbetstider<br />
- ge personen en annan arbetsplats<br />
- tillåta frånvaro under arbetstid för rehabil<strong>it</strong>ering, utvärdering eller<br />
behandling<br />
- tillhandahålla ytterligare utbildning<br />
- införskaffa specialutrustning eller modifiera befintlig utrustning<br />
- modifiera instruktioner eller referensmanualer<br />
- modifiera procedurer för testning eller utvärdering: tillhandahålla en<br />
läsare eller tolk, eller tillhandahålla ytterligare handledning<br />
175
ACTIVE-PROJEKTET<br />
• Efter 5 år sker många ändringar<br />
• Regelbunden översyn av arbetsplatsen genomförs<br />
• Alla <strong>ny</strong>a byggnader måste anpassas för personer <strong>med</strong> funktionshinder<br />
• Där så är möjligt anpassas gamla byggnader<br />
• Omplaceringen av personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter är nästan klar<br />
• Serviceåtgärderna för funktionshindrade gör framsteg<br />
Vi har bara börjat – det finns fortfarande mycket att göra – ändringar av lagen<br />
ändrar till slut att<strong>it</strong>yderna.<br />
I hemmet:<br />
• Självständigt boende – bättre än hos föräldrarna eller på en inst<strong>it</strong>ution<br />
• Omplacering av vuxna <strong>med</strong> inlärningssvårigheter – stängning av<br />
mentalsjukhus för långtidsboende – pol<strong>it</strong>ik inom EU under de senaste<br />
10-20 åren<br />
Socialt & fr<strong>it</strong>iden:<br />
• Teatrar & biografer, klubbar & mötesplatser<br />
Gamla byggnader, inte många anpassade, brandrisker!<br />
Nya byggnader är alla OK<br />
• Hotell & restauranger<br />
Stora och moderna eller moderniserade är OK<br />
• Pubar, barer och kaféer<br />
Många saknar fortfarande lämpliga ingångar eller resurser<br />
• Affärer och varuhus<br />
Varuhusen är alla OK.<br />
Äldre affärer är inte alltid möjliga att anpassa<br />
Sportanläggningar:<br />
• De flesta offentliga sportanläggningarna har vissa resurser för<br />
funktionshindrade, men inte tillräckligt många – ramper och hissar<br />
finns ibland<br />
• Personer <strong>med</strong> funktionshinder deltar i internationella sporthändelser –<br />
ParaOlympics och andra händelser<br />
• Speciella resurser genom välgörenhetsorganisationer, t.ex. Royal<br />
Disabled Association (kungliga sällskapet för funktionshindrade)<br />
(RDA).<br />
Utbildning:<br />
• Personer <strong>med</strong> funktionshinder är till stor del, men inte helt, integrerade<br />
i den trad<strong>it</strong>ionella utbildningen<br />
176
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• Speciallärare har anställts<br />
• Gamla byggnader begränsar möjligheterna för univers<strong>it</strong>et och college<br />
att helt integrera funktionshindrade. Men anpassning sker när<br />
byggnaderna renoveras<br />
• Specialskolor för funktionshindrade är fortfarande i bruk<br />
• Ibland kan dessa vara det bästa alternativet när behoven är störst<br />
• Privata utbildningsanordnare varierar stort<br />
Transport:<br />
Allmänna transporter:<br />
• Funktionshindrade har i allmänhet svårigheter på bussar och tåg<br />
• Det ska finnas anordningar, och ibland fungerar det, men långt ifrån<br />
alltid. Ramper och assistans finns ibland tillgängliga på vissa stationer.<br />
• Flygresor: Mycket bättre anordningar.<br />
• Privata anordnare och välgörenhetsorganisationer som t.ex. Dial-a-Ride<br />
kompenserar en del av bristerna i de offentliga anläggningarna<br />
Pol<strong>it</strong>ik om järnvägstransport:<br />
• Assistans erbjuds på alla stadier i resan om det bokas i förväg<br />
• Telefonlinje för rådgivning och bokning<br />
• Utbildad personal som hjälp<br />
• Om resan avbryts eller det blir svårigheter erbjuds assistans när så är<br />
möjligt – alltid på en resa som bokats i förväg<br />
• Återbetalning om förbokade arrangemang inte levereras<br />
Arbete:<br />
• EU-kvotsystemet avslutades 1996<br />
• Eftersom 5 % av befolkningen är registrerade som funktionshindrade,<br />
bör 5 % av arbetskraften vara det. Så på företag <strong>med</strong> över 20 anställda<br />
måste 5 % av den arbetskraft som anställs vara funktionshindrade<br />
• Disabil<strong>it</strong>y Discrimination Act 1995 trädde i kraft sent under 1996 och<br />
håller fortfarande på att införas. År 2004 kommer det att bli krav på att<br />
följa lagen.<br />
Richard Singleton, TELECENTRES POWYS<br />
177
ACTIVE-PROJEKTET<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Slovakien<br />
Historiskt sett har skollagarna i kungadömet Österrrike-Ungern påverkat<br />
vårdsystemet för personer <strong>med</strong> funktionshinder i Slovakien. Det första<br />
hemmet för mentalt funktionshindrade i Slovakien etablerades 1898 i Plesivec.<br />
Ett hem för blinda barn etablerades i Levoca år 1923, för döva och stumma<br />
barn år 1835 i Liptovsky Mikulas. Den första skolan för personer <strong>med</strong><br />
talsvårigheter öppnades i Bratislava så sent som 1952. Efter andra världskriget<br />
byggde den kommunistiska regeringen många hem och inst<strong>it</strong>utioner för<br />
funktionshindrade, men den övergripande strategin grundade sig på<br />
segregationsprincipen.<br />
Efter 1989 skedde en revolutionerande förändring i den pol<strong>it</strong>iska inriktningen<br />
för Slovakiska republiken. Nytänkande, fria val av samhällsmodeller, men<br />
även en pedagogisk rörelse blomstrade i landet. Att<strong>it</strong>yderna mot<br />
funktionshindrade har börjat ändras, segregeringsstrategin kr<strong>it</strong>iseras öppet och<br />
integreringsstrategin för människor <strong>med</strong> speciella behov i det allmänna<br />
samhället prior<strong>it</strong>eras.<br />
För närvarande arbetar många experter inom fältet för specialpedagogik i<br />
olika inst<strong>it</strong>utioner, forskningsinst<strong>it</strong>ut och univers<strong>it</strong>et. Det slovakiska<br />
utbildningsministeriet har realiserat ett första steg mot integreringen av barn<br />
<strong>med</strong> funktionshinder eftersom lagstiftningen gör det möjligt för<br />
grundskolorna att starta klasser för elever <strong>med</strong> funktionsnedsättningar.<br />
Dessutom gör den slovakiska lagstiftningen det möjligt att utbilda barnen på<br />
deras hemort, vilket är i linje <strong>med</strong> de övergripande lagarna om utveckling av<br />
lika möjligheter för människor <strong>med</strong> funktionshinder.<br />
I största allmänhet pågår en integreringsprocess för barn <strong>med</strong> funktionshinder<br />
i trad<strong>it</strong>ionella skolor. Denna process observeras från lagstiftningssynpunkt av<br />
statens pedagogiska inst<strong>it</strong>ut i Bratislava. Denna inst<strong>it</strong>ution förbereder även<br />
material och instruktioner för skolor, t.ex. utbildningsprogrammen för barn<br />
<strong>med</strong> speciella utbildningsbehov, instruktioner för bedömning av integrerade<br />
elever. Den psykologiska forskningen utförs av forskningsinst<strong>it</strong>utet för<br />
barnpsykologi och avdelningen för psykologi inom den pedagogiska<br />
fakulteten i Bratislava.<br />
Det finns ett ganska väl etablerat nätverk av inst<strong>it</strong>utioner för social service i<br />
Slovakien där fysiskt och/eller mentalt funktionshindrade har möjlighet att<br />
förbättra sin livss<strong>it</strong>uation. Generellt sett är inst<strong>it</strong>utionerna indelade i fyra<br />
grupper:<br />
• Inst<strong>it</strong>utioner för social service för barn och ungdom <strong>med</strong> specialbehov<br />
(51 totalt, 39 statliga och 12 övriga)<br />
178
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• Inst<strong>it</strong>utioner för social service för barn och vuxna <strong>med</strong> specialbehov<br />
(29 totalt, 27 statliga och 2 övriga)<br />
• Inst<strong>it</strong>utioner för social service för vuxna <strong>med</strong> specialbehov (68 totalt, 58<br />
statliga och 10 övriga)<br />
• Skyddade bostäder (5 totalt och 4 övriga)<br />
Av detta framgår att antalet inst<strong>it</strong>utioner som finansieras av staten (125 totalt)<br />
är mycket större än antalet inst<strong>it</strong>utioner som finansieras privat (28 totalt).<br />
Detta är naturligtvis ett arv från den kommunistiska regimen där privata<br />
in<strong>it</strong>iativ avvisades. Å andra sidan, är det totala antalet inst<strong>it</strong>utioner ganska<br />
högt jämfört <strong>med</strong> antalet invånare i Slovakien (cirka 5 miljoner).<br />
Det finns två stora inst<strong>it</strong>utioner, i Kosice och Bratislava. Sociala servicehuset i<br />
Kosice <strong>med</strong> tillhörande skolor (förskola, grundskola, specialgrundskola,<br />
yrkesskola och affärsskola) byggdes 1970 för barn <strong>med</strong><br />
funktionsnedsättningar. Uppdraget för inst<strong>it</strong>utionen är att garantera komplex<br />
rehabil<strong>it</strong>ering och vård för barn och unga människor som inte kan klara sig<br />
själva på grund av s<strong>it</strong>t funktionshinder och för vilka familjen, på av olika skäl,<br />
inte kan säkerställa korrekt vård. Barnen (214 totalt) är antingen mentalt eller<br />
fysiskt funktionshindrade och många av dem kräver vård dygnet runt.<br />
Poängen är att den slovakiska lagen tillåter vård av barnen på inst<strong>it</strong>utionen<br />
tills de är 25 år gamla. Följaktligen måste de olika stödtjänsterna under resen<br />
av livet utvecklas i samhället genom projekt, NGO, föreningar, etc.<br />
För att korrekt analysera den aktuella s<strong>it</strong>uationen i Slovakien vad gäller<br />
<strong>med</strong>borgarrätt för människor <strong>med</strong> specialbehov, får vi inte glömma att det<br />
senaste årtiondet i Slovakien har var<strong>it</strong> ett årtionde <strong>med</strong> ökande <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et i hela<br />
samhället för att förbättra livsvillkoren för människor <strong>med</strong> funktionshinder<br />
vad gäller ytterligare integrering i samhället och större serviceutbud. Som ett<br />
resultat av detta har också en mängd föreningar, NGO och projekt bildats. De<br />
viktigaste är följande:<br />
Slovakiska human<strong>it</strong>ära rådet<br />
(http://www.changenet.sk/org/shr): Slovakiska human<strong>it</strong>ära rådet bildades<br />
1990. Det är det nationella frivilliga centret för human<strong>it</strong>ära organisationer och<br />
välgörenhetsorganisationer, <strong>med</strong>borgarrättsorganisationer och stiftelser som<br />
agerar inom det sociala fältet. Dessa organisationer erbjuder hjälp, tjänster,<br />
vård, rådgivning och genomför olika <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter för att gynna socialt<br />
missgynnade och personer <strong>med</strong> funktionshinder. Rådet erbjuder praktiska,<br />
metodiska, samordnade tjänster samt informationstjänster till de<br />
frivilligorganisationer som är <strong>med</strong>lemmar. Rådet delar ut bidrag till viktiga<br />
human<strong>it</strong>ära projekt, organiserar specialseminarier och workshops, publicerar<br />
en specialtidskrift och firar årligen den internationella frivilligdagen och de<br />
fysiskt funktionshindrades dag. Rådet delar även ut utmärkelsen Årets gåva,<br />
etc.<br />
179
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Alliansen för organisationer för funktionshindrade i Slovakien<br />
(http://www.zutom.sk/aozpo): Alliansen för organisationer för<br />
funktionshindrade i Slovakien skapades som samordningsorgan för att främja<br />
rättigheterna och intressena för dessa personer i Slovakien i alla<br />
parlamentsorgan och andra statliga organisationer. Målet för den<br />
gemensamma verksamheten är att <strong>aktiv</strong>t bedriva och skapa lika villkor och<br />
möjligheter enligt de internationella mänskliga rättigheterna som accepterats<br />
av <strong>med</strong>lemsstaterna i FN. Alliansen är en <strong>med</strong>lemsorganisation i Disabled<br />
People International (DPI - Internationella organisationen för<br />
Funktionshindrade Människor) och Rehabil<strong>it</strong>ation International (RI -<br />
Internationell rehabil<strong>it</strong>ering). Huvudverksamheten är följande:<br />
• utbyta information mellan organisationer för funktionshindrade,<br />
övervaka den faktiska s<strong>it</strong>uationen för dem, skapa en databas om dessa<br />
personer i Slovakien<br />
• främja rättsintresset för personer <strong>med</strong> funktionshinder via deputerade<br />
i parlamentet och samarbete vid förberedelser av lagförslag för<br />
regeringsorgan<br />
• rådgivnings- och <strong>med</strong>lingstjänster till inst<strong>it</strong>utioner som arbetar inom<br />
området, organisera kampanjer <strong>med</strong> syftet att vända sig till allmänheten<br />
och skapa en miljö utan hinder, deltaga i beredningen av det nationella<br />
programmet för aktuella förutsättningar för integrering av<br />
funktionshindrade i samhället, etc.<br />
Föreningen för fysiskt funktionshindrade ungdomar<br />
(http://www.ztpm.mladez.sk/): Föreningen för fysiskt funktionshindrade<br />
ungdomar bildades <strong>med</strong> syftet att integrera dessa människor i det vanliga<br />
samhället, att propagera för jämlikhet i arbetslivet för funktionshindrade och<br />
icke funktionshindrade människor, förbereda och organisera sport- och<br />
kultur<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter samt sociala <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter för fysiskt och mentalt<br />
funktionshindrade ungdomar, att rådgöra om hur man h<strong>it</strong>tar anställning samt<br />
om hur man skapar en säker arbetsmiljö. De viktigaste verksamheterna är<br />
personlig assistans, ParaOlympics, hippoterapi, etc.<br />
Flera europeiska projekt inom fältet specialundervisning och för att främja<br />
denna målgrupps behov har utförts och utförs fortfarande i Slovakien, t.ex.:<br />
• Copernicus LEARN-ED – -”Learning and Educational Access using<br />
Remote Networks - Enabling the Disabled” (Lärande och<br />
utbildningsmöjligheter <strong>med</strong> hjälp äv fjärrnätverk – möjligheter för<br />
funktionshindrade)<br />
• Socrates WELLDONE – ”Web Learning Environments for Disabled<br />
People” (webblärmiljöer för funktionshindrade)<br />
180
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
• Socrates M.O.I.S.E. – “Organizational Model of Services for Persons<br />
w<strong>it</strong>h Special Educational Needs” (organisationsmodell för tjänster för<br />
personer <strong>med</strong> speciella utbildningsbehov)<br />
Sammanfattning:<br />
1. Under det senaste decenniet har vi i Slovakien sett en ökande <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et i<br />
hela samhället för att förbättra livss<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade<br />
när det gäller att integrera dem i samhället och att främja deras<br />
rättigheter och intressen.<br />
2.. Vi märker fortfarande av arvet från den kommunistiska regimen som<br />
förbjöd individuella <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter. Den övergripande strategin byggde då<br />
på segregationsprincipen.<br />
3. En slutsats av ovanstående är att man bör lägga mer kraft på att främja<br />
individuella <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter för föreningar, NGO, projekt etc. Medborgarna<br />
ska vara <strong>aktiv</strong>a, de får inte bara förl<strong>it</strong>a sig på statens stöd/tjänster. Det<br />
finns fortfarande ett psykologiskt hinder som säger ”Det går inte”. Vi<br />
bör också lägga märke till att procentandelen arbetslösa i Slovakien är<br />
ganska hög (upp till 20 %).<br />
4. Ett ganska lovande sätt att främja integreringen av funktionshindrade<br />
människor i det vanliga samhället genom att bilda olika stödtjänster<br />
genom hela livet skulle kunna vara användning av IT, t.ex.<br />
specialiserade webbsidor, lärcentra etc.<br />
Peter Kosc, Tekniska Univers<strong>it</strong>etet i Kosice<br />
181
ACTIVE-PROJEKTET<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Sverige<br />
Omkring 21 % av den svenska befolkningen säger sig ha någon form av<br />
funktionshinder. Det innebär att det finns omkring 1,8 miljoner människor<br />
som har någon form av funktionsnedsättning.<br />
I Sverige har var femte person mellan 16 och 64 år ett funktionshinder, <strong>med</strong>an<br />
var tionde person har nedsatt arbetsförmåga. Major<strong>it</strong>eten av att alla i<br />
arbetsmarknadspol<strong>it</strong>iska åtgärder har försämrad arbetsförmåga. Nästan 30 %<br />
av svenska Arbetsmarknadsverkets utgifter för arbetsmarknadspol<strong>it</strong>ik satsades<br />
på särskilda åtgärder för personer <strong>med</strong> nedsatt arbetsförmåga.<br />
Kogn<strong>it</strong>iva funktionshinder<br />
”Kogn<strong>it</strong>iv” hänförs till ”att förstå”, förmågan att förstå vad du ser och hör,<br />
och att sluta sig till sociala fingervisningar och ”kroppsspråk”. Människor<br />
<strong>med</strong> dessa problem kanske har svårt att lära <strong>ny</strong>a saker, dra slutsatser från en<br />
s<strong>it</strong>uation till en annan, och uttrycka sig själv <strong>med</strong> talat eller skrivet språk.<br />
Kogn<strong>it</strong>iva begränsningar kan uppstå vid vilken ålder som helst men de som<br />
man möter hos människor i yrkesverksam ålder har troligen funn<strong>it</strong>s sedan<br />
barndomen; i så fall kan begränsningen ha påverkat livserfarenheter så väl<br />
som skolutbildning. Eftersom behovet av stöd är ytterst individuellt är det<br />
viktigt att ta tid för att lära känna personen och att strukturera s<strong>it</strong>t sätt att<br />
handla därefter.<br />
Kogn<strong>it</strong>iv begränsning av varierande grad kan man ofta finna hos människor<br />
som i skolan klassificerats som begåvningshindrade, mentalt<br />
funktionshindrade, autistiska, flerhandikappade, eller som har fått diagnosen<br />
huvudskada eller Down Syndrom. Det är emellertid viktigt att inte närma sig<br />
en individ <strong>med</strong> förutfattade meningar när det gäller hans eller hennes speciella<br />
förmågor. Alla som talar långsamt är inte kogn<strong>it</strong>ivt försämrade.<br />
Vad är ett kogn<strong>it</strong>ivt funktionshinder?<br />
· Kogn<strong>it</strong>iva funktionshinder inkluderar begåvningshinder och andra<br />
utvecklingshandikapp som autism, svår och ständig mentalsjukdom,<br />
traumatisk hjärnskada, stroke och Alzheimer’s sjukdom;<br />
· Kogn<strong>it</strong>ivt funktionshinder <strong>med</strong>för intellektuell prestation under<br />
genomsn<strong>it</strong>tet och begränsningar i adaptivt uppförande;<br />
· Kogn<strong>it</strong>ivt funktionshinder kan uppstå vid eller före födseln, som<br />
<strong>ny</strong>född eller under den period som man utvecklas upp till 21 års ålder,<br />
under det vuxna livet eller när man bliv<strong>it</strong> gammal;<br />
182
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
· Vi lever i ett samhälle där vi är starkt beroende av att fungera kogn<strong>it</strong>ivt:<br />
att få och planera våra tankar och handlingar, tolka subtila sociala<br />
signaler, hantera nummer och symboler;<br />
· Våra intellektuella och kogn<strong>it</strong>iva mönster är ytterst personliga, och det<br />
gäller också dem, som har kogn<strong>it</strong>iva funktionshinder.<br />
I ACTIVE-projektet finns tre svenska partners som arbetar <strong>med</strong> de tre<br />
följande grupperna:<br />
a. Förvärvade hjärnskador<br />
b. Begåvningshinder<br />
c. Afasi<br />
Förvärvade hjärnskador:<br />
50 000 – 60 000 personer varje år drabbas av någon slags hjärnskada.<br />
· Stroke (hjärninfarkt och hjärnblödning): omkring 25 000 – 30 000<br />
skadade varje år.<br />
· Traumatiska hjärnskador: omkring 25 000 varje år<br />
· Tumörer: omkring 1 000 skadade varje år<br />
· Skador p g a syrebrist (anoxi): omkring 350 varje år<br />
· Skador orsakade av lösnings<strong>med</strong>el: omkring 450 varje år<br />
· Skador p g a infektionssjukdomar: omkring 100 varje år<br />
Funktionsstörningar, p g a hjärnskador, kan delas i fyra<br />
kategorier:<br />
1)Perceptuella<br />
Här är signalerna från omgivningen runt den skadade och/eller från hans<br />
egen kropp störda som en följd av skadade nerver. Det kan gälla<br />
synstörningar, hörselnedsättningar, balansrubbningar, smärtförnimmelser,<br />
reaktion vid beröring etc. Detta kan också påverka kroppens<br />
perceptionsförmåga och orsaka störningar i förmågan att integrera<br />
sinnessignaler (visuella, balans, hörsel, temperatur etc.).<br />
2) Motoriska<br />
Olika slags förlamningar, ataxi, apraxi – fysiska försämringar eller störning<br />
när det gäller att dirigera och utföra kroppsrörelser.<br />
3) Kogn<strong>it</strong>iva<br />
Betraktas ofta som ”osynliga” funktionshinder av vanligt folk, men nog så<br />
problematiska för den drabbade. Denna kategori innefattar språkliga<br />
funktionshinder som afasi, minnesstörningar, störningar i observations- och<br />
183
ACTIVE-PROJEKTET<br />
koncentrationsförmågan, sömnlöshet, in<strong>it</strong>iativlöshet, oförmåga att inse sina<br />
egna problem, omdömeslöshet.<br />
4) Känslomässiga<br />
Störningar i de emotionella funktionerna, <strong>med</strong> svängande känslor, oförmåga<br />
att kontrollera sina känslor och impulser. Detta kan allvarligt förändra en<br />
persons uppförande och människor i den skadade personens omgivning kan<br />
uppleva en förändrad personlighet.<br />
Exempel: depressioner, aggressiv<strong>it</strong>et, mani, brist på impulskontroll,<br />
hämningslöshet, känslomässiga störningar och förlorad självkänsla.<br />
Det är svårt att uppskatta antalet människor som har någon slags förvärvad<br />
hjärnskada. Det finns ingen bra statistik att förl<strong>it</strong>a sig på. Men förmodligen<br />
mer än 50 000 prsoner lider av svåra störningar p g a hjärnskada och finner<br />
det svårt att hantera sin s<strong>it</strong>uation utan hjälp från släktingar och samhället.<br />
Begåvningshinder<br />
Omkring 0,4 % av den svenska befolkningen har någon form av<br />
utvecklingsstörning, vilket är omkring 38 000 personer. I Sverige använder vi<br />
den administrativa defin<strong>it</strong>ionen: De som gått i särskola (för<br />
begåvningshindrade barn och ungdomar) eller sysselsätts genom LSS (SFS<br />
1993:387). Om samma psykologiska defin<strong>it</strong>ion använts som i USA, där en IQ<br />
under 70 anses vara en utvecklingsstörning hade siffrorna var<strong>it</strong> 2 – 3 %, 180<br />
000 – 270 000 personer.<br />
Det finns en stor olikhet hos människor <strong>med</strong> utvecklingsstörning, som<br />
innefattar de som kan leva i samhället <strong>med</strong> endast mindre hjälp eller stöd till<br />
dem som behöver total omvårdnad i hela det dagliga livet. WHO<br />
(Världshälsoorganisationen) har utarbetat en fyrgradig skala <strong>med</strong> hänsyn till<br />
sociala funktioner, förmågan att anpassa sig och intelligensprofil. I praktiken<br />
används oftast tre nivåer.<br />
· Personer <strong>med</strong> lätta begåvningshinder – 8 600 personer (24 %)<br />
· Personer <strong>med</strong> <strong>med</strong>elsvåra begåvningshinder – 12 000 personer (34 %)<br />
· Personer <strong>med</strong> allvarliga begåvningshinder – 17 800 personer (41 %)<br />
Antalet män <strong>med</strong> begåvningshinder har alltid var<strong>it</strong> l<strong>it</strong>e större än bland<br />
kvinnor. Det är en skillnad på omkring 6-7 % mellan könen.<br />
Afasi<br />
Afasi är ett språkligt funktionshinder. Afasi associeras ofta <strong>med</strong> talsvårigheter.<br />
Det är en språkstörning p g a en skada i hjärnan. Men det finns ingen<br />
184
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
homogen<strong>it</strong>et i de förlorade funktionerna; det finns olikheter i afasi som man<br />
måste ta hänsyn till. Förmågan att förstå vad du hör, förmågan att tala, att<br />
läsa, att skriva och räkna kan vara påverkade antingen var för sig eller alla<br />
tillsammans. En hjärnskada som orsakat afasi <strong>med</strong>för i många fall både fysiska<br />
problem såsom synfältsbortfall, ensidig förlamning, känselbortfall och<br />
kogn<strong>it</strong>iva svårigheter.<br />
Mer än 8 000 personer i Sverige får varje år afasi pga. någon slags hjärnskada.<br />
Det totala antalet afatiker i Sverige är svårt att uppskatta.<br />
Pol<strong>it</strong>isk s<strong>it</strong>uation och lagar<br />
Den svenska riksdagen har beslutat att handikappol<strong>it</strong>iken skall ha följande<br />
mål på det nationella planet.<br />
En kommunal gemenskap <strong>med</strong> stor variation på basnivå så att kommunen gör<br />
det möjligt för funktionshindrade i alla åldrar att till fullo delta i vardagslivet<br />
och skapar likvärdiga levnadsförhållanden för flickor och pojkar, kvinnor och<br />
män <strong>med</strong> funktionshinder.<br />
Att integrera och genomföra de funktionshindrades perspektiv i samhällets<br />
alla sektorer har prior<strong>it</strong>et för att skapa ett tillgängligt samhälle och för att<br />
förbättra behandlingen av dem.<br />
Riksdagen godkände regeringens lagförslag, som säger att den<br />
funktionshindrade har rättighet till att få sin rätt säkrad. Om samhället inte<br />
ser till att den funktionshindrade får sin rätt kan han föra saken inför<br />
domstol. Det har länge funn<strong>it</strong>s behov att lösa problemet <strong>med</strong> landstinget de<br />
lokala myndigheterna som trotsar lagarna. Dessa lagar ger varje enskild person<br />
<strong>med</strong> funktionshinder rätten till <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>et i enlighet <strong>med</strong> LSS (SFS 1993:387)<br />
och lag för social service.<br />
Riksdagen avgav fyra tillkännagivanden till regeringen<br />
1. Det första innehåller krav på tillgänglighet och tillämplighet i<br />
lagstiftningen. Regeringen har som uppgift att vidta tillräckliga åtgärder<br />
att använda mot dem som inte lever upp till lagens krav.<br />
Tillgängligheten för funktionshindrade till transportmöjligheter måste<br />
observeras och förbättras. När så inte sker bör regeringen fundera på<br />
och analysera olika möjligheter till sanktioner.<br />
2. Lagstiftningen som gäller olaglig diskriminering måste ses över <strong>med</strong><br />
tanke på tillgänglighet för funktionshindrade.<br />
185
ACTIVE-PROJEKTET<br />
3. Det <strong>ny</strong>a systemet för statligt stöd till handikapporganisationer kan<br />
skapa betydliga problem för några organisationer, t ex de mindre<br />
organisationer som inte kan leva upp till kraven att få statligt stöd enligt<br />
det <strong>ny</strong>a systemet för stöd.<br />
4. Den ekonomiska s<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade, t ex när det gäller<br />
avgifter för sjukhusvistelse och <strong>med</strong>iciner, hemhjälp, transporter etc.<br />
Svenska lagar som handlar om livet för de funktionshindrade<br />
i samhället<br />
Möjligheterna för personer <strong>med</strong> funktionsnedsättningar att få stöd från<br />
samhället definieras huvudsakligen i Socialtjänstlagen (SOL, från1 januari<br />
1982), Hälso- och Sjukvårdslagen (HSL, från 1 juni 1986) och Lagen för<br />
särskilt stöd för personer <strong>med</strong> funktionshinder (från 27 maj 1993)<br />
Vid samma tidpunkt upphävdes lagen om stöd för begåvningshindrade från<br />
1986 och lagen om inackorderingshem för psykiskt sjuka från1965.<br />
SOL (SFS 2001:453)<br />
Socialtjänstlagen (SOL) omfattar alla i samhället och är en s k ramlag. Det<br />
betyder att den tar upp målet för verksamheten utan att slå fast detaljer. Den<br />
är formulerad så att den kan ändras så snart som tiden och behoven förändras.<br />
Från § 1: Socialnämnden i samhället skall på demokratins och solidar<strong>it</strong>etens<br />
grund främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i<br />
levnadsvillkor och <strong>aktiv</strong>a deltagande i samhället.<br />
5 Kap § 7: Socialnämnden skall verka för att människor av fysiska, psykiska<br />
eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att<br />
delta i samhällets gemenskap och att leva som andra.<br />
Socialnämnden skall <strong>med</strong>verka till att den enskilde får en meningsfull<br />
sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes<br />
behov av särskilt stöd.<br />
Den 1 juli 1993 gjordes följande tillägg:<br />
5 Kap § 8: Socialtjänsten skall göra sig väl förtrogen <strong>med</strong> levnadsförhållandena<br />
i kommunen för människor <strong>med</strong> fysiska och psykiska funktionshinder samt i<br />
sin uppsökande verksamhet upplysa om socialtjänstens verksamhet på dessa<br />
områden.<br />
Kommunen skall planera sina insatser för människor <strong>med</strong> fysiska och<br />
psykiska funktionshinder. I planeringen skall kommunen samverka <strong>med</strong><br />
landstinget samt andra samhällsorgan och organisationer.<br />
186
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
HSL (1982:763)<br />
Hälso- och Sjukvårdslagen är också en ramlag som omfattar alla i samhället<br />
särskilt när det gäller hälsa och <strong>med</strong>icinsk omvårdnad. I förbindelse <strong>med</strong><br />
tillkomsten av LSS fick HSL ett supplement.<br />
I § 3a står bland annat: Landstinget skall erbjuda dem som bor inom dess<br />
område<br />
1) Habil<strong>it</strong>ering och rehabil<strong>it</strong>ering.<br />
2) Hjälp för funktionshindrade, och<br />
3) Tolkstöd för vardaglig tolkning för personer som är döva sedan<br />
barndomen, dövblinda, vuxendöva och nedsatt hörsel.<br />
LSS (1993:387)<br />
Lagen om särskilt stöd för personer <strong>med</strong> speciella fysiska funktionshinder<br />
beslutades den 27 maj 1993.<br />
I enlighet <strong>med</strong> ett beslut i riksdagen är följande bestämt:<br />
Inledande bestämmelser<br />
Stycke 1. Denna lag innehåller bestämmelser om åtgärder för särskilt stöd för<br />
dem:<br />
som är begåvningshindrade, autistiska eller tillstånd liknande autism, som har<br />
betydande och permanent intellektuell funktionsnedsättning efter förvärvad<br />
hjärnskada, nedsättning orsakad av yttre våld eller fysisk sjukdom, eller som<br />
har annan bestående fysisk eller mental funktionsnedsättning som inte beror<br />
på normalt åldrande och om dessa försämringar är betydande och orsakar<br />
avsevärda svårigheter i det dagliga livet och, följaktligen, kräver mycket stöd<br />
och service.<br />
Regeringen garanterar att kommunen eller landstinget skall stödja dessa<br />
grupper <strong>med</strong> <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter och hjälp så att de kan delta i samhällslivet.<br />
187
ACTIVE-PROJEKTET<br />
Datoranvändning<br />
Enligt Gunnar Smidemans undersökning <strong>med</strong> jämförelse mellan 3 olika<br />
åldersgrupper och 3 grader av funktionshinder när det gäller att använda<br />
datorer.<br />
100%<br />
Internetanvändning<br />
Enligt Gunnar Smidemans undersökning <strong>med</strong> jämförelse mellan<br />
funktionshindrade och icke funktionshindrade när det gäller databaserade<br />
<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter.<br />
E-mail<br />
61% av befolkningen utan funktionshinder använder e-mail, jämfört <strong>med</strong> 27%<br />
av de svårt/<strong>med</strong>elsvårt funktionshindrade och 44% av de lätt<br />
funktionshindrade.<br />
Fredrik Hollsten, Kristinehamns Folkhögskola KPS<br />
188<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
94% 91%<br />
73%<br />
Diskussion<br />
e-handel<br />
Spel<br />
Musik<br />
Bankärenden<br />
Samhällsinformation<br />
46%<br />
74%<br />
65%<br />
7%<br />
10%<br />
11%<br />
11%<br />
21%<br />
13%<br />
24%<br />
16-39 år 40-59 år 60-79 år<br />
15%<br />
14%<br />
17%<br />
17%<br />
22%<br />
26%<br />
28%<br />
42%<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50%<br />
Icke funktionshindrade Funktionshindrade<br />
Svårt/<strong>med</strong>elsvårt<br />
funktionshinder<br />
Lindrigt funktionshinder<br />
Inget funktionshinder
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
189
ACTIVE-PROJEKTET<br />
S<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Österrike<br />
(baserat på rapporten om s<strong>it</strong>uationen för funktionshindrade i Österrike, daterad<br />
mars 2003 av det österrikiska federala ministeriet för social trygghet och äldre)<br />
Den österrikiska lagstiftningen har inte ett övergripande begrepp för<br />
funktionshindrade. Följaktligen finns det inte några exakta data om antalet<br />
människor <strong>med</strong> funktionshinder i landet. Den österrikiska policyn gällande<br />
denna målgrupp har som riktlinjer för nödvändiga åtgärder och strävanden en<br />
sorts ramdefin<strong>it</strong>ion som lyder på följande sätt:<br />
”Funktionshindrade är personer i alla åldrar som inom ett viktigt område för<br />
relationer har en fysisk, mental eller psykologisk funktionsnedsättning till en<br />
betydande grad på en bestående sätt. På samma sätt hör till denna grupp de<br />
människor som hotas av att bli funktionshindrade inom en överskådlig<br />
framtid. Livsviktiga områden för sociala relationer är speciellt sektorerna<br />
utbildning, skola, förvärvsarbete, fast anställning, kommunikation, boende<br />
och organisation av fr<strong>it</strong>iden.”<br />
Vad beträffar antalet personer <strong>med</strong> funktionshinder beror svårigheten att ange<br />
exakta siffror på det faktum att den grupp som hänvisas till är mycket<br />
heterogen, full av betydande skillnader inom gruppen. Om man ser till den<br />
subjektiva uppfattningen och insikten hos befolkningen som referenspunkt<br />
visar det sig att mer än två miljoner (29,9 %) betraktar sig själva som fysiskt<br />
arbetsoförmögna, nästan var fjärde österrikare anger att han/hon lider av en<br />
kronisk sjukdom. Om man jämför detta <strong>med</strong> uppskattningen av den<br />
europeiska nivån, kan man säga att Österrike - jämförbart och liksom övriga<br />
länder i EU – har cirka 10 % funktionshindrade människor i befolkningen.<br />
Mer än 0,6 % av den totala befolkningen, cirka 48 000 personer enligt<br />
experterna, måste betraktas som inte helt mentalt friska, cirka 80 000 personer<br />
(1 % av befolkningen) betraktas som psykiskt funktionshindrade.<br />
Trots att inga tillförl<strong>it</strong>liga och giltiga siffror finns om antalet<br />
funktionshindrade, kan man <strong>med</strong> viss säkerhet anta att det är förknippat <strong>med</strong><br />
en förhöjd risk för fattigdom att ha en funktionsnedsättning. Detta gäller<br />
speciellt i kombination <strong>med</strong> total eller partiell oförmåga att arbeta. På grund<br />
av den låga utbildningsnivån tenderar dessa personer att arbeta i<br />
låglönearbeten inom ekonomisektorn, även i de fall då funktionshindret inte<br />
är kopplat till ett stort behov av vård eller inte utesluter förvärvsarbete. Som<br />
en följd av detta ligger <strong>med</strong>elinkomsten under <strong>med</strong>elinkomsten för icke<br />
funktionshindrade.<br />
190
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
Socialpol<strong>it</strong>iska åtgärder<br />
En viktig influens för dagens oemotsagda övertygelse om att staten har<br />
ansvaret för att stödja de funktionshindrade i sin önskan om (re-)integrering<br />
och inte får behandla dem som mottagare av allmosor har sina rötter i<br />
effekterna av första världskriget: i slutet av detta krig fanns det tre miljoner<br />
sårade i det som var Österrike-Ungern. Den unga Österrikiska Republiken<br />
skapade handikapplagar 1919 och 1920 som tvingade företag – beroende på<br />
storlek – att anställa människor <strong>med</strong> funktionshinder. Dessa lagar införde<br />
skyddsreglering av lön och avsked och innehöll även regler om<br />
yrkesutbildning. Efter andra världskriget blev målgruppen för dessa<br />
rehabil<strong>it</strong>erings- och integreringsåtgärder större. Åtgärderna riktade sig mot<br />
skadade från krigen, men även offer för pol<strong>it</strong>isk förföljelse och personer som<br />
drabbats av olycka på arbetet. Fram till 1969 utvecklades dessa principer<br />
ytterligare och ledde för första gången till en generell lag om anställning av<br />
funktionshindrade som gäller för alla människor <strong>med</strong> funktionshinder,<br />
oavsett sorten och omständigheterna för funktionsnedsättningen.<br />
En annan milstolpe i lagstiftningen var handikapplagen som kom 1990 och<br />
som påbjöd instiftandet av en rådgivande komm<strong>it</strong>té för funktionshindrade<br />
som skulle ha en rådgivande funktion i alla relevanta ärenden gällande<br />
handikappol<strong>it</strong>ik. Detta gav i viss utsträckning ett direkt inflytande för de<br />
drabbade personerna. Dessutom fastställde man år 1992 att intentionen var att<br />
integrera de funktionshindrade som fullt ansvariga i alla sektorer i livet – från<br />
och <strong>med</strong> nu uppfattades handikappol<strong>it</strong>iken som en viktig och omfattande<br />
samhällsuppgift. Denna ändring av inställningen visade sig från 1993 bland<br />
annat i stegvisa förbättringar av lagen om utbildning och skolgång som<br />
tillhandahöll möjligheterna att undervisa barn <strong>med</strong> funktionshinder samtidigt<br />
<strong>med</strong> icke funktionshindrade barn – först av allt på lågstadiet, senare mellanoch<br />
högstadiet. Statistiska data visar en klart godtagbar utveckling som utan<br />
tvivel går att utveckla ytterligare: Under skolåret 1994/95 undervisade 29 % av<br />
lågstadieskolorna 3 481 elever <strong>med</strong> behov av specialpedagogiska åtgärder<br />
tillsammans <strong>med</strong> icke funktionshindrade barn. Dessa siffror steg under 2001/<br />
02 till 47,4 % för lågstadieskolor <strong>med</strong> 6 365 elever. På mellan- och<br />
högstadieskolorna fick integreringsåtgärderna ett något bättre fäste. Under<br />
1994/95 integrerade 21,3 % av skolorna 1 250 funktionshindrade elever, 2001-<br />
2002 integrerade 70,6 % av skolorna 7 313 barn och ungdomar i klasserna. För<br />
närvarande finns det inte någon ökning i integreringen i skolorna, vilket<br />
kr<strong>it</strong>iserats av handikapporganisationerna.<br />
Ännu en extremt viktig åtgärd, som utfärdades 1993, var den allomfattande<br />
reformen av det förebyggande vårdsystemet. Viktade behovsorienterade<br />
vårdpengar infördes som säkrade den lagliga rätten till dessa vårdpengar<br />
oberoende av inkomst och kap<strong>it</strong>al och orsaken till vårdbehovet. På senare år, i<br />
191
ACTIVE-PROJEKTET<br />
synnerhet sedan Österrike gick <strong>med</strong> i EU, har frågorna om lika rättigheter<br />
och behandling samt det konst<strong>it</strong>utionella skyddet mot diskriminering fått<br />
större betydelse. Därför godkändes följande ändring av den österrikiska<br />
konst<strong>it</strong>utionen år 1997:<br />
”Ingen ska behöva lida för s<strong>it</strong>t funktionshinder. Republiken … åtar sig att<br />
garantera lika behandling av funktionshindrade och icke funktionshindrade<br />
människor inom alla områden av det dagliga livet.”<br />
I februari 2003 utfärdade den österrikiska nationalförsamlingen det framtida<br />
”Utarbetning av lagen om lika behandling av funktionshindrade genom<br />
inblandning av insatta experter”. Denna integrering har var<strong>it</strong> ett långsiktigt<br />
krav som olika handikapporganisationer krävt. De vill ha en lag som<br />
ovillkorligen etablerar åtminstone de tydligaste behoven och rättigheterna och<br />
ger möjlighet till att bestraffa diskriminering. Ett annat viktigt krav från<br />
handikapporganisationerna, vilket de kräver ska ingå i lagen om lika<br />
behandling, är en explic<strong>it</strong> etablering av rättigheten till fullständig utbildning i<br />
hela grundskolan, även yrkesskolor i närheten av den funktionshindrades<br />
hemort.<br />
Utsikter för arbetsmarknaden<br />
Procentandelen funktionshindrade människor av det totala antalet arbetslösa<br />
uppgår till 16,54 % år 2000. Detta betyder att var sjätte arbetslös är<br />
funktionshindrad. Den största delen av dem som registrerats som arbetslösa<br />
<strong>med</strong> funktionsnedsättningar var fysiskt funktionshindrade (cirka 80 %), cirka<br />
15 % var psykiskt funktionshindrade och 1 % hade sensoriska nedsättningar.<br />
Den blygsamma procentandelen människor <strong>med</strong> mentala funktionshinder på<br />
cirka 3-4 % kan tillskrivas det faktum att denna grupp människor till stor del<br />
är totalt utesluten från arbetsmarknaden. Man kan <strong>med</strong> viss säkerhet<br />
framhålla att de procentandelar som nämnts ovan inte har ändrats i någon<br />
större utsträckning sedan det totala antalet arbetslösa har stig<strong>it</strong> avsevärt på<br />
senare år. Det uppskattade antalet ej registrerade människor <strong>med</strong><br />
funktionshinder har sannolikt inte gått ner under denna period.<br />
Det fundamentala problemet har bestått, trots att den österrikiska regeringen<br />
har infört vissa främjande åtgärder. Hösten 2000 infördes ett <strong>aktiv</strong>t<br />
arbetsmarknadsin<strong>it</strong>iativ på kort sikt för personer <strong>med</strong> funktionshinder och<br />
tusen miljoner österrikiska schilling (= 7,2 miljoner euro [ung. 65 140 000<br />
kr]) delades ut årligen till detta ändamål. Tre problemområden för den svåra<br />
s<strong>it</strong>uationen för människor <strong>med</strong> funktionsnedsättningar på arbetsmarknaden<br />
namngavs vilka har ett akut behov av åtgärder och har det fortfarande:<br />
• Komma in på och återgå till den öppna arbetsmarknaden<br />
• Säkra hotade arbetsplatser<br />
• Integrering av personer <strong>med</strong> speciella svårigheter på arbetsmarknaden<br />
192
3B SITUATIONEN FÖR FUNKTIONSHINDRADE<br />
I detta avseende framhävdes förbättringen av möjligheterna till informationsoch<br />
kommunikationsteknik för människor <strong>med</strong> funktionshinder samt den<br />
aktuella nödvändigheten att h<strong>it</strong>ta en bra lösning för boende. Men inga<br />
defin<strong>it</strong>iva resultat av respektive strävanden har dokumenterats ännu så länge.<br />
Integrering av vuxenutbildning<br />
Behovet av utbildning och kunskap hos dessa personer är inte enbart inriktat<br />
på arbetsmarknadspol<strong>it</strong>iskt korrekta åtgärder, utan sträcker sig bortanför det,<br />
mot allmänna utbildnings-, vidareutbildnings och<br />
påbyggnadsutbildningskurser för den specifika målgruppen. Under en ganska<br />
lång tid har den liberala och allmänna vuxenutbildningssektorn var<strong>it</strong> <strong>aktiv</strong>a<br />
<strong>med</strong> att uppfylla detta behov. De kurser som erbjuds är utformade från första<br />
början för de specifika behov som målgruppen har och anpassas efter de<br />
aktuella deltagarna. Dessa kurser erbjuder möjlighet att gottgöra för eller<br />
fräscha upp skolkunskaperna, att delta i kurser i personlig utveckling och<br />
yrkesutbildning och att delta i kurser för att upptäcka och utforska <strong>ny</strong>a<br />
former av fr<strong>it</strong>ids<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter.<br />
Ett pilotprojekt som finansierades av Österrikiska nationalbanken skapade de<br />
nödvändiga förutsättningarna för detta arbete. Projektet gjorde det möjligt för<br />
mer än 70 kursledare inom vuxenutbildningen att få information, rådgivning,<br />
handledning och utbildning i ämnet ”integrering av personer <strong>med</strong><br />
funktionshinder i vuxenutbildningen”. Ur detta växte inst<strong>it</strong>utionen<br />
”Pedagogisk assistans – information, rådgivning och coaching för<br />
yrkesutbildning för människor <strong>med</strong> funktionshinder” fram. Denna inst<strong>it</strong>ution<br />
är tänkt att vara till förfogande som ett stödinstrument för funktionshindrade<br />
parter och för andra intresserade individer. Avslutningsvis kan ett pågående<br />
projekt kallat ”mo.bi.le – modeller för utbildning och lärande för personer<br />
<strong>med</strong> funktionshinder” nämnas. Detta projekt handlar om utveckling av<br />
utbildningsmaterial och om konceptet för utbildning av vuxenutbildare <strong>med</strong><br />
fokus på datorbaserad inlärning.<br />
LERNFELD SPRACHE<br />
193
194
BILAGA<br />
Projektdeltagarnas profiler<br />
195
BILAGA<br />
Lernfeld Sprache/Learning Orb<strong>it</strong> Language<br />
Lernfeld Sprache är en sammanslutning av ett l<strong>it</strong>et team av specialister <strong>med</strong><br />
mångårig erfarenhet från olika relevanta arbetsområden: lingvister och<br />
samhällsvetare; författare av fackl<strong>it</strong>teratur och bokförläggare; redaktörer och<br />
översättare.<br />
Kärnan i vårt arbete utgörs av övertygelsen om att idag är kunskap viktigare<br />
än någonsin för självförverkligandet och arbetsinriktningen. Vi vill bidra till<br />
mer genomtränglighet när det gäller tillträde till kunskap, till<br />
utbildningserbjudanden och –inst<strong>it</strong>utioner – även för personer vars sociala<br />
och hälsomässiga funktionshinder gör det svårt för dem att delta i det sociala<br />
och yrkesmässiga livet.<br />
Lernfeld Sprachet språk betonar enskild och flexibel tillgång till kunskap,<br />
forskar i behoven hos eleverna och elevgrupperna vetenskapligt. Med<br />
utgångspunkt i detta utvecklar vi material och handledningserbjudanden.<br />
Forsknings- och utbildningsverksamheten hör till vårt arbete liksom<br />
forskningsarbetet om lämpliga lärresurser. Denna verksamhet erbjuds<br />
individer, inst<strong>it</strong>utioner och företag.<br />
Lernfeld Sprache erbjuder seminarier och workshops, organiserar dem och<br />
samarbetar <strong>med</strong> inst<strong>it</strong>utioner som är intresserade av individualiserade lärstilar<br />
och av arbete <strong>med</strong> språk och texter. Vi genomför alla typer av textprojekt,<br />
utformar publikationer av/för konstnärer och vetenskapsmän.<br />
Lernfeld Sprache samarbetar i en rad transnationella EU-projekt.<br />
Ett urval av våra tjänster<br />
Tvärvetenskapliga forskningsprojekt<br />
• om sambandet mellan kunskapsinhämtning och spårkinlärning<br />
• om öppet lärande och <strong>ny</strong>a <strong>med</strong>ia<br />
• om inlärningsteorier och informationsbehandling<br />
Leverans av material/utformning av material<br />
• utveckling av åskådnings- och presentationsmaterial<br />
• erbjudanden om anpassat och standardiserat lärande för vuxna, för<br />
självstudier och självständigt lärande, även ytterligare stödtjänster för<br />
handledare<br />
• utformning av de kunskapsdatabanker som krävs <strong>med</strong> länkar och<br />
hypertext som navigeringshjälp<strong>med</strong>el<br />
196
PROJEKTDELTAGARNA<br />
Resurser<br />
• anskaffning av specialmaterial av hög kval<strong>it</strong>et från olika<br />
kunskapsområden<br />
• tillhandahållande av material och kunskap om studietekniker<br />
• hänvisning till och rekommendationer av en lång rad <strong>med</strong>ia<br />
Samordning/för<strong>med</strong>lingsrådgivning/handledning/<br />
projekthantering<br />
• handledning för material- och textbaserad inlärning<br />
• erbjudanden om inter<strong>aktiv</strong> handledning för utvärdering av den<br />
personliga kompetensnivån<br />
• metodisk och personinriktad handledning i skriv<strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter och -<br />
uppgifter<br />
• vägledning för all sorts skrivfärdigheter och –metoder samt för lärande<br />
av hur man använder skriv- och studietekniker<br />
• anskaffning av specifika navigeringsinstrument<br />
• utformning av individualiserade kursplaner<br />
• vägledning och innehållsrådgivning för utveckling av<br />
åskådningsmaterial för projektarbete<br />
• stöd vid riskhantering och i konfliktslösningsstrategier<br />
Kontakta:<br />
Lernfeld Sprache<br />
Sanettystr. 4/15<br />
A-1080 Vienna<br />
Österrike<br />
E-post: lernfeld.sprache@chello.at<br />
197
BILAGA<br />
Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS<br />
· Skolan har ungefär 300 kursdeltagare<br />
· Personalen består av ungefär 60 personer<br />
· Skolan är en del av Landstinget i Värmlands verksamhet<br />
· Skolan har en pol<strong>it</strong>iskt vald styrelse<br />
· Kristinehamn har ungefär 25 000 innevånare och ligger i sydöstra<br />
Värmland vid Vänern.<br />
· Deltagarna har skiftande bakgrund och är mellan 18 och 90 år<br />
· I enlighet <strong>med</strong> de stadgar skolans styrelse fastställt erbjuder skolan<br />
utbildning för utsatta grupper: personer <strong>med</strong> låg utbildning,<br />
funktionshinder och arbetslösa.<br />
Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong>, KPS, inriktning är:<br />
· Fr<strong>it</strong>idsledarutbildning <strong>med</strong> inriktning på att jobba <strong>med</strong><br />
funktionshindrade<br />
· Läs- och skrivkurser för personer <strong>med</strong> dyslexi<br />
· Förvärvade hjärnskador<br />
· Danskurs<br />
· Danshandledarkurs<br />
· Användandet av IT i den pedagogiska processen<br />
Skolans historia<br />
Kristinehamns Praktiska Skola (KPS) grundades 1878. Sedan dess har olika<br />
former av utbildning bedriv<strong>it</strong>s. Redan från starten har metodiken och<br />
pedagogiken haft folkhögskolekval<strong>it</strong>éer. Folkhögskolan startade 1979 som en<br />
filial till Molkoms <strong>folkhögskola</strong>, men har sedan 1980 var<strong>it</strong> en egen<br />
<strong>folkhögskola</strong>.<br />
Kursutbud<br />
Allmänna kurser<br />
Allmän <strong>med</strong>borgerlig bildning: de allmänna kurserna finns i tre nivåer. I<br />
grundkurs tre kan deltagarna välja mellan fem olika profiler:<br />
· Allmän, vilken innehåller samma typ som de 2 tidigare nivåerna.<br />
· Europaprofil, där de ämnen som ger profilen är europarelaterade studier<br />
i historia, geografi, kultur och idéhistoria. Ämnen läses tillsammans i<br />
teman.<br />
· Natur- och miljöprofil, där de ämnen som ger profilen är natur- och<br />
miljörelaterade. Ämnen läses tillsammans som teman.<br />
· IT-profil, profilämnen är datorkunskap och matematik. Ämnen läses<br />
tillsammans som teman.<br />
198
PROJEKTDELTAGARNA<br />
· Barn och tonårsprofil, profilämnen är pedagogik, psykologi, fr<strong>it</strong>id,<br />
barnl<strong>it</strong>teratur, barndans, musik, bild och form samt drama. Ämnen<br />
läses tillsammans som teman.<br />
Alla kurserna kan läsas för att få behörighet till univers<strong>it</strong>et och högskola.<br />
Danskurser<br />
Danskursen: Målet är att öka intresset för dans, att ge en bra grundutbildning<br />
i olika tekniker av konstnärlig dans.<br />
Danshandledarkursen: Att öka kval<strong>it</strong>én på dansutbildning överlag, att ge<br />
deltagaren en bättre självsäkerhet som dansinstruktör för amatörer och att<br />
öka förståelsen för dans som konstart.<br />
Fr<strong>it</strong>idsledarutbildningen<br />
Inriktar sig på att arbeta <strong>med</strong> personer <strong>med</strong> funktionshinder. Yrkesutbildning<br />
för att arbeta som fr<strong>it</strong>idsledare.<br />
Kurser för synskadade<br />
Kurs för äldre <strong>med</strong> synskador, att lära dem att hantera sin synnedsättning i<br />
vardagss<strong>it</strong>uationer.<br />
Kurs för heminstruktörer, som hjälper synskadade i deras hem.<br />
Övriga kurser för funktionshindrade<br />
Kurser för funktionshindrade och arbete <strong>med</strong> funktionshindrade.<br />
· Järngänget: kurs anpassad för personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador<br />
förberedande utbildning för fortsatt utbildning eller återgång till<br />
sysselsättning. Datorer används som pedagogiskt verktyg i<br />
undervisningen, både som stöd och som kompensatoriskt hjälp<strong>med</strong>el.<br />
Undervisningen är temabaserad.<br />
· Stensta läs: kurs för personer <strong>med</strong> läs- och skrivsvårigheter/dyslexi,<br />
studie- och yrkesförberedande. Datorer används som pedagogiskt<br />
verktyg, både som stöd och kompensatoriskt. Delar av arbetet är<br />
temabaserat. Vi erbjuder även en individuellt anpassad distanskurs.<br />
· Personlig assistent: påbyggnadsutbildning för personer som redan har<br />
utbildning inom något vårdyrke. Kursen blandar teori <strong>med</strong> praktik om<br />
olika funktionshinder.<br />
· Quo Wadis: kurs för whiplashskadade.<br />
· Hälsa och stress: kurs för personer som var<strong>it</strong> långtidssjukskrivna pga.<br />
stressrelaterade sjukdomar t.ex. utbrändhet.<br />
199
BILAGA<br />
Kortkurser<br />
Samverkanskurser tillsammans <strong>med</strong> föreningar och fackliga organisationer.<br />
Uppdragsutbildningar<br />
Anpassade kurser för olika intressenter.<br />
Distansutbildning<br />
På dina villkor: Distansutbildning på halvfart som löper över<br />
sexveckorsperioder. Kommunikationen sker över First Class. Deltagarna<br />
måste ha tillgång till Internet.<br />
Ämnen som läses under 2002/2003 är:<br />
· Datakunskap, <strong>med</strong> möjlighet att ta ECDL-kort<br />
· Engelska<br />
· Svenska<br />
· Samhällskunskap<br />
· Matematik<br />
· Spanska för semestern<br />
· Projektmetodik<br />
· Gör dig hörd (sökande <strong>med</strong> reumatism har förtur)<br />
Skolans fem övergripande målsättningar<br />
Frihet<br />
Vi är inte bundna av centrala planer. Varje kursdeltagare fastställer målen för<br />
studierna tillsammans <strong>med</strong> respektive lärare.<br />
Helhetssyn<br />
Vår strävan är att se hela människan och inte bara till kunskap och fakta.<br />
Därför bryter vi ibland lektionerna <strong>med</strong> skapande verksamhet, kulturella<br />
inslag och studieresor.<br />
Samverkan<br />
Du kan påverka studiernas uppläggning och innehåll. Vi anstränger oss för att<br />
möta varje kursdeltagare på den kunskapsnivå där han/hon befinner sig. Vi<br />
arbetar i små grupper.<br />
Kompetens<br />
Dina tidigare kunskaper och erfarenheter är viktiga inslag i undervisningen.<br />
Alla kursdeltagare är berättigade till intyg eller omdöme efter genomgången<br />
kurs.<br />
Flexibil<strong>it</strong>et<br />
genomsyrar verksamheten. Lärarnas erfarenheter och kompetens skall kunna<br />
tillgodose snabbt uppkomna behov av utbildning.<br />
200
Kontakt:a:<br />
Kristinehamns <strong>folkhögskola</strong><br />
Strömbergsgatan 15<br />
S- 681 32 Kristinehamn<br />
SWEDEN<br />
Email: fredrik.hollsten@folkbildning.net<br />
Email: fredrikh@kps.liv.se<br />
PROJEKTDELTAGARNA<br />
201
BILAGA<br />
Tekniska univers<strong>it</strong>etet i Kosice / Technicka<br />
univerz<strong>it</strong>a v Kosiciach<br />
Tekniska univers<strong>it</strong>etet i Kosice bildades 1952, men rötterna finns mycket<br />
längre tillbaka i tiden. Idag har TU Kosice åtta fakulteter, cirka 12 000<br />
heltidsstudenter och 700 doktorander. Nästan 900 lärare arbetar här och lika<br />
många är anställda som forsknings- och administrationspersonal.<br />
Följande fakulteter finns inom TU Kosice: Fakulteten för gruvdrift, ekologi<br />
och geoteknologi, fakulteten för metallurgi, fakulteten för maskinlära,<br />
fakulteten för elektroteknik och informatik, fakulteten för väg- och<br />
vattenbyggnad, fakulteten för ekonomi, fakulteten för fabriksteknik och<br />
fakulteten för konst.<br />
TU Kosice uppfyller en lång rad utbildningsbehov, inte bara i Östslovakien,<br />
utan i hela Slovakien och Centraleuropa, eftersom det är det enda centrat för<br />
utbildning och forskning i detta område <strong>med</strong> mycket specialistkunskap. Det<br />
fungerar i nära samarbete <strong>med</strong> andra univers<strong>it</strong>et och <strong>med</strong> industriella<br />
organisationer över hela landet.<br />
Peter Kosc arbetar vid laboratoriet för teknisk industri, fakulteten för<br />
elektroteknik & informatik. Under det senaste årtiondet var han inblandad i<br />
flera europeiska utbildningsprojekt, han hade tjänsten som samordnare för<br />
följande två projekt: Projektet WELLDONE – ”Web Learning Support<br />
Environment for Disabled People” (supportmiljö för webbinlärning för<br />
personer <strong>med</strong> funktionshinder), SOKRATES ODL, 56193-CP-1-98-1-SK-<br />
ODL-ODL, 1998-2000.<br />
Projektet STAMP – ”European Standards for Advanced Manufacturing<br />
Technologies and Intellectual Property” (europeiska normer för avancerad<br />
fabriksteknik och immateriell egendom), TEMPUS, IB_JEP-14092-1999,<br />
1999-2001.<br />
Kontakta:<br />
Technical Univers<strong>it</strong>y of Kosice<br />
Letna 9<br />
04200 Kosice<br />
Slovakiska republiken<br />
Tel./fax: +421-55-6022281<br />
E-post: Peter.Kosc@tuke.sk<br />
202
PROJEKTDELTAGARNA<br />
Huset för Social Service i Kosice / Domov social<strong>ny</strong>ch<br />
sluzieb Kosice<br />
Huset för Social Service (DSS) i Kosice öppnades 1970. Det har kapac<strong>it</strong>et för<br />
210 barn. DSS var ursprungligen avsett för fysiskt funktionshindrade barn<br />
<strong>med</strong> normal psykisk utveckling. Så barnen fick intensiv sjukgymnastik. Sedan<br />
1996 har DSS även en enhet för begåvningshindrade barn, <strong>med</strong> en kapac<strong>it</strong>et<br />
för 30 boende.<br />
Sedan 1999 har tjänsterna hos DSS förbättrats avsevärt. Enheten<br />
tillhandahåller tjänster inom det sociala området, sjukvård, sjukgymnastik<br />
och utbildning. Det är en av de två största inst<strong>it</strong>utionerna av s<strong>it</strong>t slag i<br />
Slovakien. DSS erbjuder tjänster till de boende som är mellan 3 och 25 år<br />
gamla. Vistelsen kan vara en dag, en vecka eller ett år. De boende kan delta i<br />
förskola, grundskola och yrkesutbildning på olika nivå (t.ex.<br />
skomakarutbildning).<br />
Tillträde till skolan samt beslut om att lämna skolan avgörs av en komm<strong>it</strong>té<br />
som består av direktören för DSS, läraren, läkaren, socialarbetaren och<br />
huvudvårdnadshavaren. De boende har vanligen problem <strong>med</strong><br />
kommunikationen <strong>med</strong> och anpassningen till den befintliga sociala eller<br />
arbetsmässiga omgivningen.<br />
Beata Dordova är speciallärare vid DSS. För närvarande är hon är hon chef för<br />
Avdelningen för specialundervisning.<br />
Kontakta:<br />
Domov social<strong>ny</strong>ch sluzieb Kosice<br />
Opatovska 97<br />
04001 Kosice<br />
Slovakiska republiken<br />
Tel. +421-22-6740 517<br />
E-post: had<strong>it</strong>@pobox.sk<br />
203
BILAGA<br />
Avdelningen för informationsteknik och<br />
elektroteknik, Univers<strong>it</strong>etet i Salerno/Dipartimento di<br />
Ingegneria dell’Informazione ed Ingegneria Elettrica<br />
DIIIE - Dipartimento di Ingegneria dell’Informazione ed Ingegneria<br />
(avdelningen för informationsteknik och elektroteknik) vid univers<strong>it</strong>etet i<br />
Salerno bildades 1994. Det skapades för att underlätta den kulturella tillväxten<br />
inom olika tekniska områden och för att möjliggöra bättre samverkan mellan<br />
industrin och forskningscentra som är placerade i området runt Salerno samt<br />
<strong>med</strong> nationella och internationella centra, via intensivt samarbete mellan<br />
forskare <strong>med</strong> liknande kulturell bakgrund. För närvarande är DIIIE <strong>aktiv</strong>t<br />
engagerad i forskningsverksamhet som innefattar de mest framstående<br />
aspekterna av informationsteknik och elektroteknik:<br />
• Tillämpad elektromagnetism<br />
• Kommunikationssystemteknik<br />
• Datavetenskapteknik<br />
• Elektronik<br />
• Elektroteknik<br />
• Elektronisk mätning och instrumentanvändning<br />
• Kraftelektronik<br />
• Optik<br />
Särskild uppmärksamhet ägnas utvecklingen av tillämpad forskning inom<br />
fältet informationsteknik, elektronisk/elektrisk teknik och elektriska<br />
installationer. Detta är också möjligt tack vare överenskommelser och<br />
vetenskapligt samarbete <strong>med</strong> den lokala tillverkningsindustrin och även på<br />
grund av <strong>aktiv</strong>t och engagerat deltagande av avdelningens forskare i<br />
vetenskaplig verksamhet. Från didaktisk synvinkel, hanterar DIIIE de<br />
tekniska områdena inom univers<strong>it</strong>etet i Salerno. Dess huvudsakliga didaktiska<br />
verksamhet innefattar kurser som leder till examina inom elektronteknik,<br />
men DIIIE är också inblandade i examina i väg- och vattenbyggnad, kemi,<br />
maskin- och miljöteknik. Avdelningen är speciellt inblandad i att hantera<br />
laboratorierna för datavetenskap vilka används av studenterna inom alla<br />
tekniska linjer inom högskolan.<br />
204
Kontakta:<br />
Prof. Massimo De Santo<br />
DIIIE –Univers<strong>it</strong>à degli Studi di Salerno<br />
Via Ponte Don Melillo 1<br />
840 84 Fisciano (Salerno)<br />
ITALIEN<br />
E-post: desanto@unisa.<strong>it</strong><br />
Telefon: +39 89 964276<br />
PROJEKTDELTAGARNA<br />
205
BILAGA<br />
<strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
<strong>Solviks</strong> Folkhögskola är en del av den fria vuxenutbildningen i Sverige<br />
finansierad <strong>med</strong> statsbidrag. Skolan är nära knuten till Evangeliska<br />
Fosterlandsstiftelsen (EFS), en lekmannarörelse inom Svenska kyrkan. På<br />
Solvik utförs vuxenutbildning för att göra det möjligt för cirka 170 elever per<br />
år att antingen fortsätta till högre studier eller att <strong>aktiv</strong>era och förbättra s<strong>it</strong>t<br />
<strong>med</strong>borgarskap. Detta är huvudsakligen fokus för de grupper <strong>med</strong><br />
funktionshindrade deltagare som får utbildning på Solvik. Folkhögskolan har<br />
haft mer än 20 års erfarenhet av arbete <strong>med</strong> människor <strong>med</strong> funktionshinder<br />
av olika slag, både inom ”vinterkurserna” (normal skolutbildning) och inom<br />
”sommarkurserna”, som speciellt vänder sig till människor <strong>med</strong><br />
inlärningssvårigheter och neuropsykiatriska funktionshinder. Skolan erbjuder<br />
utbildning för människor <strong>med</strong> många typer av funktionshinder, bland annat<br />
dyslexi, inlärningssvårigheter och neuropsykiatriska funktionshinder.<br />
Skolan arbetar även <strong>med</strong> utbildning av personliga assistenter som i s<strong>it</strong>t arbete<br />
kommer att stödja människor <strong>med</strong> funktionshinder och som behöver hjälp<br />
<strong>med</strong> att hantera sin vardag. Detta arbete har breddat kunskapen och<br />
expertisen hos personalen på Solvik.<br />
Genom att ha deltag<strong>it</strong> i projekt om flexibelt lärande som finansierats av<br />
Distansutbildningsmyndigheten i Sverige och efter att ha arrangerat flera<br />
distanskurser i egen regi har Solvik samlat en hel del erfarenhet av öppet och<br />
flexibelt lärande för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter. Personalen, som<br />
består av både lärare, handledare och personliga assistenter, utbildas<br />
kontinuerligt för att uppfylla behoven hos dessa målgrupper. Genom<br />
koordination av och deltagande i ACTIVE-projektet och genom arbetet <strong>med</strong><br />
handboken har personalen lärt sig mycket från andra projektdeltagare och tror<br />
även att de har bidrag<strong>it</strong> till att bredda kunskapen hos de andra<br />
projektdeltagarna.<br />
Kurser på Solvik<br />
• Allmän kurs–ger eleverna allmän behörighet för högskoleutbildning.<br />
(1-3 år)<br />
• Kurs i afro-musik – ger eleverna möjlighet att kvalificera sig för högre<br />
musikstudier eller möjlighet till personlig utveckling, specialisering på<br />
gospel (år 1) och framträdande (år 2).<br />
• Konstkurs – ger eleverna möjlighet att kvalificera sig för högre studier i<br />
konst, eller möjlighet till personlig utveckling. (2 år)<br />
206
PROJEKTDELTAGARNA<br />
• Kurser för personer <strong>med</strong> neuropsykiatriska funktionshinder – ger<br />
eleverna möjlighet att studera i sin egen takt och att utvecklas enligt<br />
sina egna behov <strong>med</strong> stöd av personal.<br />
• Kurs för elever <strong>med</strong> dyslexi – specialisering på metoder för utveckling<br />
av elevernas läs- och skrivfärdigheter.<br />
• Kortare kurser som anpassats efter behoven på ”marknaden”.<br />
Kontakta:<br />
<strong>Solviks</strong> Folkhögskola<br />
Frostkåge 105<br />
934 92 KÅGE<br />
SVERIGE<br />
Telefon: 0910 73 20 00 Fax : 0910 73 20 01<br />
E-post: jarl.marklund@folkbildning.net<br />
E-post: par-olof.eklund@folkbildning.net<br />
E-post: torbjorn.carlsson@folkbildning.net<br />
207
BILAGA<br />
Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong><br />
Sundsgården är en <strong>folkhögskola</strong> i den evangeliskt lutherska rörelsen och har<br />
en kristen livssyn och betonar ”hela människan”. Skolan startades 1938 och<br />
drivs av en förening som står i nära anslutning till EFS, Evangeliska<br />
Fosterlandsstiftelsen. Det är en rörelse inom svenska kyrkan. I många år var<br />
de som ville studera på Sundsgården tvingade att bo på internatet. Övriga<br />
bodde i näraliggande städer och kommuner och åkte till skolan varje dag.<br />
Allmänna kurser<br />
Den allmänna kursen på <strong>folkhögskola</strong>n är ett alternativ till den vanliga<br />
utbildningen i högstadium/gymnasium och vuxenutbildning som anordnas av<br />
de lokala myndigheterna (dvs ”Komvux”). Allmänna kursen inkluderar<br />
baskurser såväl som kurser som ger behörighet till studier på univers<strong>it</strong>et eller<br />
annan högskolenivå.<br />
På <strong>folkhögskola</strong> är alltid individen och hans/hennes intressen, villkor och<br />
behov startpunkten för utbildningen. Vilken kurs och profil som väljs beror<br />
på behov, mål och riktning. På Sundgården finns följande profiler: arbetsliv,<br />
personlig utveckling, datalinje och internationell linje. Totalt finns 150<br />
studerande på dessa kurser.<br />
Kurser för dyslektiker<br />
Denna kurs vänder sig till dem som har problem att läsa och skriva. Målet är<br />
att öka den studerandes förmåga och säkerhet i att handha språket.<br />
Undervisningen sker i små grupper där man använder datorer som stöd. Man<br />
arbetar också mycket <strong>med</strong> temastudier. Det finns plats för 24 studerande på<br />
kursen.<br />
Teaterlinje<br />
Teaterlinjen omfattar ett eller två år. Huvudämnen är: drama/musik och<br />
bibelkunskap. Utbildningen ger de studerande möjlighet att fundera över och<br />
fördjupa sin kristna tro och också att bearbeta alla de frågor som blir aktuella<br />
när man studerar Bibeln och de frågor som finns inom samhället, kulturen<br />
och kyrkan.<br />
Vi söker efter verktyg att ge uttryck åt och fläta samman dessa tankar. Vår<br />
undervisning baserar sig på dialog och problemlösning. Diskussioner och<br />
samarbete är väsentliga i denna process. Kursen har plats för 14 studerande.<br />
Kurser för dem som har förvärvad afasi<br />
Varje år drabbas 5000 svenskar av afasi. På några sekunder förlorar de s<strong>it</strong>t<br />
språk Vägen tillbaka till ett normalt liv kan vara mycket lång, osäker och en<br />
verklig prövning.<br />
208
PROJEKTDELTAGARNA<br />
Den som får afasi har stora svårigheter att läsa eller skriva, eller både och.<br />
Men trots allt detta kan man fortfarande studera på <strong>folkhögskola</strong>. På<br />
Sundsgården finns särskilda lärare som förstår svårigheterna <strong>med</strong> afasi.<br />
Kursen är på ett år och upplagd för att passa var och en av de 12 deltagarna.<br />
Man kan gå mer än ett år. Det finns också kortare kurser på 5 eller 10 dagar.<br />
Alla dessa kurser syftar till att <strong>aktiv</strong>era den som har afasi och också ge dem<br />
möjlighet att se om folkhögskolekurser är något som passar dem.<br />
Under de senaste åren har vi arrangerat kurser för anhöriga. De har<br />
uppskattats mycket. Vi har också kurser för afatiker som vill ha mer<br />
information om s<strong>it</strong>t funktionshinder och sina levnadsvillkor.<br />
Musikkurser<br />
Musikkursen är en bred utbildning i musik som också ger stora möjligheter<br />
att delta i konserter. Kursen är på ett eller två år <strong>med</strong> totalt 28 studerande.<br />
Kursen är en utmärkt förberedelse för fortsatta studier på till exempel<br />
musikhögskola eller univers<strong>it</strong>et. De studerande kan välja mellan klassisk profil<br />
och afroprofil.<br />
Många av de studerande har amb<strong>it</strong>ionen att arbeta som lärare/pedagoger eller<br />
musiker i framtiden. Förberedelse för högre utbildning är en viktig del av<br />
Teckenspråkskurser<br />
Kursen är på ett eller två år och är förberedelse för kurser för dem som vill<br />
lära sig teckenspråk för att arbeta som tolkar för döva. Kursen har 18<br />
studerande.<br />
Andra kortkurser för funktionshindrade.<br />
Vi arrangerar också korta kurser (omkring en vecka) för vuxendöva och för<br />
dövblinda.<br />
Kontakta:<br />
Sundsgårdens Folkhögskola<br />
S-255 92 Helsingborg<br />
Sverige<br />
Fax: +46 42 19 38 50<br />
Email: erik.jivegard@folkbildning.net<br />
Email: erik.jivegard@sundsgarden.nu<br />
Email: sven.Gunnemo@folkbildning.net<br />
Email: sven.gunnemo@sundsgarden.nu<br />
kursen.<br />
209
BILAGA<br />
Telecentres Powys – Newtown Resource Centre<br />
Ett partnerskapsprojekt <strong>med</strong> South Montgomeryshire<br />
Volunteer Bureau<br />
Byråns huvudsakliga verksamhet fortsätter att främja alla<br />
välgörenhetsändamål som gynnar de 24 300 invånarna (folkräkningen 1991) i<br />
de 17 Commun<strong>it</strong>y Councils som finns i South Montgomeryshire genom att<br />
assistera konst<strong>it</strong>uerande myndigheter och frivilligorganisationer som är<br />
inblandade i att främja utbildning, hälsovård, förbättra livskval<strong>it</strong>eten i<br />
kommunen, lindra fattigdom, nöd eller sjukdom samt andra välgörande<br />
ändamål. Detta uppnås genom att rekrytera, utbilda, placera och stödja<br />
frivilliga; öka <strong>med</strong>vetandet om frivilligt arbete och dess effekter på<br />
kommunerna i södra Montgomeryshire; identifiera och uppfylla lokala behov;<br />
främja och stödja utvecklingen av in<strong>it</strong>iativ och tjänster inom den lokala<br />
frivilligsektorn och tjänster för att uppfylla lokala behov samt tillhandahålla<br />
en informationstjänst till lokala kommuner om kommunens <strong>aktiv</strong><strong>it</strong>eter,<br />
möjligheter och tjänster. Byrån försöker tillhandahålla hjälp för människor<br />
som är funktionshindrade, äldre, unga, sjuka, bundna vid hemmet eller<br />
missgynnade i något avseende och för frivilligorganisationer genom att<br />
tillhandahålla frivilliga som är villiga att arbeta inom sin kommun.<br />
Byrån har startat ett Telecentre, Newtown Resource Centre – Telecentre, i<br />
samarbete <strong>med</strong> Telecentres Powys för att tillhandahålla förbättrade<br />
möjligheter till information via Internet och för att tillhandahålla ITutbildning<br />
för alla, men speciellt långtidsarbetslösa, unga och äldre personer<br />
samt funktionshindrade. Målet för Telecentres är att förbättra dessa<br />
människors färdigheter, hjälpa till vid inlärning av <strong>ny</strong>a färdigheter, öka deras<br />
kapac<strong>it</strong>et, skaffa arbetserfarenhet inom frivilligsektorn för att förbättra deras<br />
möjligheter att få anställning. Telecentret i sig kan kallas ett kommunalt<br />
lärcentrum (Commun<strong>it</strong>y Learning Centre) på grund av det faktum att det är<br />
en kommunal resurs, det stöder kursdeltagarna och utgör en knutpunkt för einlärning.<br />
Newtown är den största staden i Powys och har en befolkning på ungefär 10<br />
500 invånare (siffror från folkräkningen 1991). Bureau’s Newtown-kontoret är<br />
till för Commun<strong>it</strong>y Councils i Aberhafesp, Caersws, Kerry och Mochdre, en<br />
befolkning på totalt cirka 14 000 människor – 25 % av befolkningen i<br />
Montgomeryshire, vilket motsvarar 12 % av befolkningen i Powys. Newtown<br />
har 5 industriområden.<br />
Resurscentrat bildades år 2000. I juni 2001 började Richard Singleton som<br />
projektledare efter att tidigare ha driv<strong>it</strong> Castell-y-Dail Telecentre – ett centrum<br />
210
PROJEKTDELTAGARNA<br />
för personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter. Richard Singleton är utbildad lärare i<br />
grundläggande läs- och skrivfärdigheter och håller på att utveckla Newtown<br />
Resource Centre som ett kommunalt lärcentrum <strong>med</strong> tonvikten på<br />
grundläggande färdigheter och e-lärande.<br />
Kontakta:<br />
Telecentres Powys<br />
Newtown Resource Centre<br />
11, Severn Street<br />
Newtown Powys<br />
Wales SY162AQ<br />
Storbr<strong>it</strong>annien<br />
Telefon: +44 1686 629 487<br />
E-post: richards@telecentres.org.uk<br />
211
BILAGA<br />
HSO i Skellefteå<br />
I arbetet <strong>med</strong> den svenska översättningen av boken har HSO i Skellefteå var<strong>it</strong><br />
en samarbetspartner.<br />
HSO, Handikappföreningarnas Samarbetsorgan, i Skellefteå består av 30<br />
föreningar. HSO är handikapprörelsens enade röst mot kommunen och andra<br />
myndigheter i Skellefteå kommun. Det övergripande målet är ett samhälle<br />
som är öppet för alla, där alla har lika möjligheter att vara delaktiga.<br />
Grundinställningen är att frågor för funktionshindrade ska betraktas både<br />
som välfärdspol<strong>it</strong>iska och som frågor om mänskliga rättigheter samt att de<br />
flesta samhällsområden har en funktionshinderaspekt. Det handikappol<strong>it</strong>iska<br />
arbetet baseras till stor del på FN:s standardregler för att tillförsäkra<br />
människor <strong>med</strong> funktionsnedsättningar delaktighet och jämlikhet”.<br />
Alla ska ha samma rätt till skola och utbildning. Personer <strong>med</strong><br />
funktionsnedsättning är ofta utestängda från olika former av vuxenutbildning<br />
som erbjuds.<br />
HSO Skellefteå ser därför detta projekt som ett steg i rätt riktning.<br />
Kontakta:<br />
HSO<br />
931 85 SKELLEFTEÅ<br />
Telefon: 0910-73 95 80<br />
E-post: hso.skelleftea@swipnet.se<br />
212
PROJEKTDELTAGARNA<br />
213
BILAGA<br />
Medverkande<br />
Torbjörn Carlsson<br />
är b<strong>it</strong>rädande rektor och lärare i samhällsorienterande ämnen vid <strong>Solviks</strong><br />
<strong>folkhögskola</strong>.<br />
Francesco Colace<br />
DIIIE –Univers<strong>it</strong>à degli Studi di Salerno<br />
Beata Dordova<br />
är speciallärare vid DSS, för närvarande är hon chef för Avdelningen för<br />
specialundervisning.<br />
Pär-Olof Eklund<br />
är skolpräst och lärare i religionskunskap, etik och datakunskap vid <strong>Solviks</strong><br />
<strong>folkhögskola</strong>. Han är också föreståndare för kursen Personlig assistent.<br />
Katarina Eriksson<br />
arbetar som specialpedagog/stödlärare vid <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong>. Hon är också<br />
föreståndare för kursen för personer <strong>med</strong> lättare begåvningshinder.<br />
Sven Gunnemo<br />
är lärare och utvecklare vid Sundsgårdens <strong>folkhögskola</strong>. Han är specialiserad<br />
på undervisning av afatiker, även som distansutbildare. Han har producerat en<br />
special-CD om att resa jorden runt för användare inom målgruppen.<br />
Fredrik Hollsten<br />
Lärare för ”Järngänget”, en kurs för personer <strong>med</strong> förvärvade hjärnskador, ITpedagog<br />
och IT-tekniker, specialiserad på tillhandahållande av IT för många<br />
sorters funktionshinder.<br />
Eric Jivegård<br />
är lärare i svenska och kursen för afatiker vid Sundsgården. Han är även<br />
utvecklare, specialist på bildkommunikation och tillverkare av en CD <strong>med</strong><br />
uppgifter och övningar för afatiker och dyslektiker.<br />
Peter Kosc<br />
arbetar vid laboratoriet för teknisk industri, fakulteten för elektroteknik &<br />
informatik.<br />
214
PROJEKTDELTAGARNA<br />
Johanna Lindström<br />
är b<strong>it</strong>rädande rektor och lärare i matematik och naturkunskap vid <strong>Solviks</strong><br />
<strong>folkhögskola</strong>. Hon är också föreståndare för den allmänna kursen.<br />
Jarl Marklund<br />
är projektsamordnare för ACTIVE-projektet och lärare i svenska, engelska<br />
och historia vid <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong>.<br />
Massimo de Santo<br />
DIIIE –Univers<strong>it</strong>à degli Studi di Salerno<br />
Richard Singleton<br />
Projektledare, Newtown Resource Centre. Ordförande för Telecentres Powys.<br />
Han har arbetat <strong>med</strong> öppet och flexibelt lärande för mentalt och fysiskt<br />
funktionshindrade sedan 1996 och har utvecklat programvara för<br />
undervisning i grundläggande baskunskaper för denna grupp.<br />
Anna-Greta Sjöström<br />
är lärare i svenska och samhällsorienterande ämnen. Hon är också<br />
föreståndare för kursen för dyslektiker.<br />
Peter Stenlund<br />
är lärare i konst och datakunskap vid <strong>Solviks</strong> <strong>folkhögskola</strong>. Han är också<br />
föreståndare för konstkursen.<br />
215
216
Denna bok är en samling bidrag från erfarna fackmän<br />
och pedagoger verksamma inom IT-stött lärande för<br />
personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter.<br />
Den baseras på mångårigt praktiskt arbete <strong>med</strong> denna<br />
målgrupp och fokuserar på de speciella behov dessa<br />
personer har.<br />
Varje författare i boken har utvecklat sin speciella<br />
inlärningsmodell och bl.a. tillämpat den i projektet<br />
ACTIVE inom EU:s Grundtvigprogram.<br />
Boken ger exempel på specialdesignade dataprogram<br />
och IT-plattformar, som stöder ett flexibelt lärande för<br />
personer <strong>med</strong> inlärningssvårigheter, samt visar på<br />
lärcentrets betydelse i detta sammanhang.<br />
Erfarenheterna från projektparterna ger intressanta utblickar<br />
över hur man kan h<strong>it</strong>ta en gemensam nämnare<br />
för lärande och IT.<br />
ISBN 91-631-4953-2