Hämta som pdf - Mångkulturellt centrum - Botkyrka kommun
Hämta som pdf - Mångkulturellt centrum - Botkyrka kommun
Hämta som pdf - Mångkulturellt centrum - Botkyrka kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MÅNGKULTURELLT CENTRUM<br />
VERKSAMHETSBERÄTTELSE<br />
2006
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. Verksamhetsberättelse 2006.<br />
Org.nr 812800-8243<br />
©<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>, april 2007<br />
Red. Ann Pettersson & Ingrid Ramberg<br />
Form Ingrid Ramberg<br />
Foto Andrzej Markiewicz
INNEHÅLL<br />
Förord 4<br />
Forskning 6<br />
Dokumentation 11<br />
Arkiv 14<br />
Utbildning 15<br />
Centrum för interkulturell skolforskning 18<br />
Utställningar 21<br />
Program och visningar 26<br />
Pedagogiska verkstan 32<br />
Förlaget 34<br />
Biblioteket 37<br />
Information och marknadsföring 38<br />
Reception, butik och uthyrning 40<br />
Tavernan 41<br />
Organisation och personal 42<br />
Årsredovisning 45<br />
Revisionsberättelse 51
FÖRORD<br />
Modern power cannot control global flows<br />
largely because it has not addressed the<br />
complex patterns of contemporary mobility.<br />
Nikos Papastergiadis, professor, University of Melbourne<br />
CITATET ÄR HÄMTAT ur skriften Arts and Diversity <strong>som</strong> <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong> producerade under det nationella Mångkulturåret<br />
2006. I november 2006 genomfördes ett tvådagarssymposium<br />
på samma tema i samarbete med Riksteatern och <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>,<br />
samt med stöd från Statens kulturråd, Framtidens kultur och<br />
kulturdepartementet. Syftet med symposiet var att diskutera och pröva<br />
kulturpolitiska idéers förmåga att möta just ”de komplexa mönstren i samtida<br />
mobilitet”, samt att belysa hur konst i vid mening kan bidra till att<br />
bädda in människor i nya gemenskaper. Platsen <strong>Botkyrka</strong> och dess<br />
institutioner: <strong>Botkyrka</strong> konsthall, Subtopia, Riksteatern och <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong>, utgjorde här ett slags fallstudie.<br />
Exemplet ovan rymmer flera viktiga aspekter av det arbete<br />
vi ägnat uppmärksamhet åt under året. De internationella förbindelserna<br />
har ökat påtagligt i verksamheten. Vi har inbjudits till och<br />
deltagit i verksamhetsmöten och presentationer i Prag, Lissabon, Leeds,<br />
London, Rom, Dublin, Bryssel, Gent och Oslo. Vi har samarbetat med en<br />
konstskola (AMAC) i Sydafrika kring utställningen ”Women’s Spaces<br />
– Kvinnliga rum” <strong>som</strong> visades på Fittja gård. Vi har dessutom tagit<br />
emot ett flertal studiebesök från olika delar av världen.<br />
Vi använder den lokalmiljö <strong>som</strong> omger oss för att pröva teoretiska<br />
och konstnärliga bearbetningar. <strong>Botkyrka</strong> är vår utkikspunkt<br />
och det är idag en självklarhet att denna samhällsmiljö, med vårt<br />
långsiktiga och breda kunskapsperspektiv, kan utbyta idéer för utveckling<br />
och förändring med liknande miljöer oberoende av geografin.<br />
Se där hur globaliseringsprocessen verkar.<br />
Exemplet visar ytterligare två saker <strong>som</strong> kännetecknar vårt arbete; vi skapar möten<br />
<strong>som</strong> syftar till att gränsöverskrida politikens, praktikens och teorins etablerade snitt.<br />
Det är ingen lätt uppgift men vår uppfattning är att det är i dessa möten <strong>som</strong> en ny<br />
typ av förståelse kan bli möjlig. Det andra är att vi har höga ambitioner att sprida<br />
och <strong>kommun</strong>icera det vi gör. Det ska vara möjligt att ta del av ett innehåll även om<br />
man inte kan delta i de strategiska aktiviteter vi anordnar. Utgivningen och den vida<br />
distributionen av skriften utgör ett exempel på detta.<br />
I den utåtriktade verksamheten har vi haft en större bredd än tidigare. Det beror<br />
på effekten av det nationella Mångkulturåret i förening med de uppdrag vi tagit oss<br />
4
an. Detta har inneburit att vi fortsatt samarbetet med Svensk Handel kring utgivningen<br />
av Mångkulturella almanackan. Med Naturvårdsverket har vi arbetat med<br />
en kunskapsöversikt kring bl. a. naturanvändning samt gett ut boken Mångnatur.<br />
Till bredden ska läggas vår fördjupning av platsen norra <strong>Botkyrka</strong> i utställnings- och<br />
bokprojektet ”NOBO”. Studien av helger och högtider har slutförts och konstverket<br />
”Första generationen” har fått en praktfull presentation i en egen bok på fem språk.<br />
På integrationsfältet har den nationella konferensserien ”Mobilisering för integration”<br />
presenterats i rapportform.<br />
En viktig uppgift för centret är att bidra till kvalitetsutveckling av <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
arbete i de olika förvaltningarna. Under året har flera aktiviteter genomförts<br />
<strong>som</strong> syftar till detta mål. Kontakter är upprättade inom de flesta förvaltningar. Under<br />
året har två studier genomförts kring områdesarbete och framtidens äldre samt utbildningsinsatser.<br />
I det interna organisationsarbetet har år 2 av 3 genomförts för att bearbeta de mål<br />
<strong>som</strong> sattes upp i målprogrammet. Vi kan konstatera att vi är på god väg att uppnå<br />
de uppsatta målen lik<strong>som</strong> ett gammalt mål <strong>som</strong> vi haft stora problem att klara – ordnandet<br />
av ett arkiv. Tack vare Accessmedel har detta arbete påbörjats vilket stärker<br />
oss ytterligare <strong>som</strong> kunskapsorganisation. Administrationen har förstärkts av en<br />
ekonom vilket skapar bättre förutsättningar att utveckla organisationen framöver. En<br />
omorganisation genomfördes den första oktober med en övergång från fyra enheter<br />
till åtta basgrupper i syfte att utveckla och effektivisera det interna samarbetet. Den<br />
ekonomiska sidan av verksamheten gav ett mindre plus vilket är glädjande efter<strong>som</strong><br />
vi visat minussiffror under några år. Bakom detta plus ligger ett hårt dagligt arbete av<br />
många med att nå uppsatta ekonomiska delmål inom den ”rörliga” intäktsdelen. Mål<br />
<strong>som</strong> endast kan uppnås genom att producera en kvalitativ verksamhet.<br />
Alltfler kommer i kontakt med våra aktiviteter och utbud. Mötesplatsen Fittja<br />
gård befinner sig i stadig utveckling. Trycket på ökade insatser för barn och ungdom<br />
behöver bemötas med nya initiativ från vår sida. Det är alltid glädjande för en verksamhetschef<br />
att tackla den typen av önskemål. Jag vill avsluta med att tacka för alla<br />
förtroenden <strong>som</strong> givits oss under året av besökare och uppdragsgivare. Tack även till<br />
all personal på centret för ett mycket engagerat arbete.<br />
Leif Magnusson<br />
Verksamhetschef<br />
5
FORSKNING<br />
ETT NYTT FORSKNINGSPROGRAM för <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> har lagts<br />
fram under året. Arbetet med att omsätta programmet i konkreta<br />
projekt har påbörjats, med fokus på barn, plats och lek, natursyn<br />
och friluftsliv samt kulturarvsfrågor.<br />
Uppdrag<br />
Ella Johansson har under året avslutat sitt fyraåriga uppdrag <strong>som</strong> ledamot<br />
av Beredningsgrupp 5 i Riksbankens jubileumsfond. Hon fortsätter sitt<br />
deltagande i Nordiska museets forskningsråd och blev under året<br />
invald i Imer-förbundets styrelse samt i styrelsen för Föreningen för<br />
svensk kulturhistoria. Ella var fakultetsopponent vid Marja Ågrens<br />
disputation i etnologi, Göteborgs universitet, med avhandlingen<br />
Är du finsk, eller- En etnologisk studie om att växa upp och leva med<br />
finsk bakgrund i Sverige samt ledamot i betygskommittén vid Agnes<br />
Ers disputation i etnologi, Stockholms universitet med avhandlingen I<br />
mänsklighetens namn: en etnologisk studie av ett svenskt biståndsprojekt i<br />
Rumänien. Ella var vidare sakkunnig vid tillsättningen av en forskarassistenttjänst<br />
vid etnologiska institutionen, Uppsala universitet.<br />
På uppdrag av Naturvårdsverket har boken Mångnatur: Friluftsliv<br />
och natursyn i det mångkulturella samhället givits ut på <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong>s förlag. Ett antal artiklar tidigare utgivna av tidskriften<br />
I&M redigerades till en bok <strong>som</strong> även försetts med en nyskriven<br />
inledning av Ella Johansson och en avslutande kunskapsöversikt kring<br />
friluftsliv av Emil Plisch.<br />
Hassan Hosseini-Kaladjahi har samarbetat med MINNA (Mångfald i Närnatur) i<br />
programmet Friluft och Biologisk Mångfald i tätortsnära natur samt lett en av MIN-<br />
NAs workshops om integration.<br />
Nina Edström fick av enheten för demokrati på Justitiedepartementet i uppdrag att<br />
dokumentera, analysera och rapportera konferensen ”Förortens röst” <strong>som</strong> ingick i<br />
regeringens demokratisatsning ”Delaktiga Sverige”. Konferensen genomfördes i Subtopias<br />
lokaler i Alby.<br />
6
Avslutade projekt<br />
Det lokala arbetet i <strong>Botkyrka</strong>. Hassan Hosseini-Kaladjahi har genomfört en jämförande<br />
studie av två områdesgrupper i Fittja och Tullinge. Rapporten presenterar<br />
kort områdesgruppernas generella arbete i <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> samt förklarar hur<br />
arbetsmetoder och arbetsorganisation i de två <strong>kommun</strong>delarna, Fittja och Tullinge,<br />
anpassats till de två <strong>kommun</strong>delarnas sociala förutsättningar. Studien visar även hur<br />
områdesgruppernas två viktigaste mål fungerat i de två <strong>kommun</strong>delarna, det inbördes<br />
samarbetet mellan lokala organisationer och samarbetet mellan lokala organisationer<br />
och boende.<br />
Social/kulturell mångfald och miljöarbete – kunskapsläge och forskningsbehov.<br />
Emil Plisch har under 2006 arbetat med ett uppdrag från Naturvårdsverket om social<br />
och kulturell mångfald och miljöarbete. Rapporten ”Social och kulturell mångfald och<br />
miljöarbete – kunskapsläge och forskningsbehov” lämnades till myndigheten i januari<br />
2007.<br />
I forskningsöversikten redogörs för svensk och internationell forskning inom områdena<br />
friluftsliv, avfall och hållbar konsumtion kopplade till social och kulturell mångfald<br />
samt lokala och regionala projekt inom detta område i Sverige. Dessutom lämnades<br />
förslag till såväl Naturvårdsverket <strong>som</strong> andra aktörer för hur arbetet med dessa frågor<br />
kan stärkas och utvecklas ytterligare.<br />
Har du sett på mångkulturkonsulenten! Nina Edström påbörjade i maj 2005,<br />
på uppdrag av Statens kulturråd, den nationella utvärderingen av verksamheten med<br />
regionala konsulenter för mångkultur. Den processuella utvärderingen genomfördes<br />
med hjälp av intervjuer, observationer och dokumentstudier under ett drygt<br />
års tid. Den övergripande frågeställningen <strong>som</strong> utvärderingen tar upp är vilken roll<br />
och betydelse konsulenterna för mångkultur har haft för att ”ge det mångkulturella<br />
samhällets skiftande uttrycksformer en naturlig plats i kulturlivet, samt att i kulturlivets<br />
institutioner och organisationer utveckla ett mångkulturellt förhållningssätt i alla delar<br />
av verksamheten”. Hur konsulenterna tagit sig an uppgiften, vilka hinder och möjligheter<br />
de stött på, erfarenheter för framtiden och förslag för det fortsatta arbetet är<br />
exempel på vad <strong>som</strong> diskuteras i utvärderingen. I september 2006 överlämnades<br />
den färdiga rapporten ”Har du sett på mångkulturkonsulenten!” till Statens kulturråd<br />
och kan laddas ned från deras hemsida (www.kulturradet.se) eller från <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong>s textarkiv.<br />
Framtidens äldre i norra <strong>Botkyrka</strong>. Nämnden för vård- och omsorg i <strong>Botkyrka</strong><br />
<strong>kommun</strong> uppdrog i maj 2005 åt centret att genomföra en studie om hur framtidens<br />
äldre i <strong>kommun</strong>ens norra delar ser på och planerar för sitt åldrande.<br />
Studien har ett deltagandeperspektiv och inleddes med föreningsträffar där också<br />
nämndordföranden deltog. Efter träffar med lokala föreningar genomfördes under<br />
hösten 2005 och våren 2006 både intervjuer i grupp och enskilt med personer 65 år<br />
eller äldre från fyra språkgrupper i <strong>kommun</strong>delen. På svenska, assyriska/syrianska, turkiska<br />
och spanska intervjuades människor om sina tankar och planer inför åldrandets<br />
utmaningar. När blir man gammal och vad innebär åldrandet Hur ser vardagen ut<br />
7
Hur vill man bo Vilken typ av omsorg behövs och hur ser ett gott åldrande ut<br />
Svaren på frågorna diskuteras i rapporten ”Äldre i norra <strong>Botkyrka</strong>”, men har också<br />
utgjort underlag till det utbildningsmaterial för omsorgspersonal i <strong>kommun</strong>en <strong>som</strong> färdigställs<br />
under 2007. Projektledare för studien har varit Nina Edström <strong>som</strong> med hjälp<br />
av centrets utbildningsledare Mikael Morberg också tar fram utbildningsmaterialet.<br />
Pågående projekt<br />
Förhandlingar inför döden. Eva Karlsson <strong>som</strong> arbetar med studien är doktorand i<br />
etnologi vid <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> samt Institutionen för etnologi, religionshistoria<br />
och genusstudier vid Stockholms universitet. ”Förhandlingar inför döden” är empiriskt<br />
inriktat på palliativ hemsjukvård (lindrande vård i livets slutskede i det egna hemmet)<br />
och syftet är att visa och analysera hur olika ideal inom vården, <strong>som</strong> livskvalitet, autonomi<br />
och värdighet, förhandlas och förverkligas i den konkreta vårdsituationen.<br />
Studien ingår <strong>som</strong> en delstudie i forskningsprojektet ”Hemmet <strong>som</strong> den sista<br />
vårdplatsen – etik i hemmets och institutionens livssfär.” Projektet <strong>som</strong> helhet är<br />
finansierat med medel från Vårdalstiftelsen, delstudien har även erhållit medel från<br />
forskningsprogrammet ”Kultur i vården och vården <strong>som</strong> kultur” vid Stockholms läns<br />
landsting/Stockholms länsmuseum. Studien beräknas vara klar hösten 2007 och redovisas<br />
då i form av en doktorsavhandling i etnologi vid Stockholms universitet.<br />
Tidningsredaktioner och etnisk mångfald. Anna Levin arbetar med en doktorsavhandling<br />
på institutionen för journalistik och mass<strong>kommun</strong>ikation. Hon studerar<br />
tidningsredaktioners arbete för att öka den etniska mångfalden genom fördjupning i<br />
tre olika fall, Sydsvenskans tidning Rosengård, Dagens Nyheters projekt för invandrade<br />
journalister samt Gringo, ett eget initiativ från ungdomar från förorten, <strong>som</strong><br />
tröttnat på mediernas bild av dem själva. Den viktigaste frågan i avhandlingsarbetet<br />
är att se vad mångfaldsarbetet lett till och om det över huvud taget lett till någon<br />
beständig förändring.<br />
Påbörjade och initierade projekt<br />
En ansökan om medel har lämnats till Naturvårdsverket för att genomföra en fallstudie<br />
under rubriken ”One nature–different users” i MINNA-projektet (Mångfald i<br />
Närnatur) under programmet Friluft och biologisk mångfald i tätortsnära natur.<br />
En ansökan till stiftelsen Framtidens kultur avser en förstudie för en dokumentation<br />
av lärares syn på kultur i skolan och av hur de anser att kulturella aktiviteter och evenemang<br />
kan påverka barnen.<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> deltar i ett samarbete med Nordiska museet för att dokumentera<br />
barns fritid i flera förorter, med särskild tonvikt på barns rörlighet i plats och<br />
landskapet,<br />
8
Föredrag<br />
Hassan Hosseini-Kaladjahi har föreläst om rapporten Det lokala arbetet i <strong>Botkyrka</strong><br />
för politiker och tjänstemän inom <strong>kommun</strong>en. Han har också medverkat i workshops<br />
och paneldiskussioner med ämnen <strong>som</strong> integration, diskriminering, delaktighet, etnicitet,<br />
hållbar utveckling av lokalsamhället, generic skills, urban förändring samt kollegial<br />
granskining (peer review) i följande internationella och nationella konferenser: Metropolis<br />
konferensen i Lissabon, ASCs (The Academy for Sustainable Communities)<br />
konferens i Leeds, Sociologiska förbundets årsmöte på Södertörns Högskola i Stockholm,<br />
Urban Future2.0 i Stockholm, samt Den demokratiska scenen på Riksteatern och<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> i Stockholm.<br />
Eva Karlsson gjorde under den nordiska etnologkongressen Metamorfoser, <strong>som</strong><br />
arrangerades av Etnologiska avdelningen vid Stockholms universitet, en presentation<br />
med rubriken ”Kroppsliga möten”. Vid konferensen International Human Science<br />
Research Conference <strong>som</strong> gick av stapeln vid John F. Kennedy University, Bay Area, Kalifornien<br />
höll hon en presentation med namnet ”Indistinct boundaries of normality”.<br />
Utöver dessa konferenser deltog Eva även vid Hamiltonseminariet <strong>som</strong> arrangerades<br />
av Ersta Sköndal högskola och höll där i en session med namnet ”I hemmet är vi ju<br />
deras gäster”.<br />
Emil Plisch har under 2006 medverkat <strong>som</strong> föreläsare vid ett antal konferenser<br />
och seminarier runt om i Sverige, däribland för anställda på Dalateatern i Falun, för<br />
Nyckelviksskolans personal på MKC, för kulturchefer i Malmö stad på Malmö museer,<br />
för <strong>kommun</strong>- och landstingspolitiker på Mälardalsrådets kulturutskotts konferens på<br />
Wiiks slott utanför Uppsala, för personal på Livrustkammaren, Hallwylska museet<br />
och Skoklosters slott på MKC, för personal på Malmö Dramatiska Teater i Malmö,<br />
på MKC:s seminarium på Husby konsthall samt för kulturinstitutioner i Västmanlands<br />
län på MKC.<br />
Nina Edström har presenterat rapporten ”Har du sett på mångkulturkonsulenten!”<br />
vid olika tillfällen, bland annat för Kulturrådet, involverade regioner och vid<br />
utbildningstillfällen för kulturaktörer. Hon har också deltagit i en expertpanel vid<br />
upptaktsseminariet för regeringens demokratisatsning Delaktiga Sverige. Inom ramen<br />
för samma satsning har hon presenterat en analys av seminariet ”Förortens röst” vid<br />
Urban Futures 2.0 i Stockholm.<br />
Ella Johansson har medverkat vid konferenser och seminarier inom Sverige och<br />
Europa. Vid ”Faszination des Illegitimen” Humboldt-Universität zu Berlin presenteradess<br />
”The National Maid. Dalecarlian Women as a Brand Image of Swedishness”.<br />
Vid Nobelmuseets forskningsseminarium i april diskuterades hennes text ”Etnifiering,<br />
nationsbygge och marknad. Arbetsmigration och lansering av särart”. På konferensen<br />
From Orientalism to postkolonialism vid Södertörns högskola deltog hon med ”Red<br />
Stockings and Peaky Little Hats: Hanky-Panky in The Swedish National Genealogy”.<br />
Under den nordiska etnologkongressen Metamorfoser i Stockholm presenterades<br />
idéskissen ”Simborgarskap. Simkunnighet och det goda medborgarskapet”. Under<br />
9
hösten deltog Ella i ett expertmöte om migrationsmuseer, organiserat av UNESCO<br />
i Rom. Vid seminariet Steg för steg – kulturliv i förändring <strong>som</strong> hölls i Dieselverkstan i<br />
Nacka höll hon en föreläsning ”Migration och kulturarv – en internationell utblick”.<br />
Publikationer<br />
Edström, Nina. Har du sett på mångkulturkonsulenten! Utvärdering av verksamheten<br />
med regionala konsulenter för mångkultur. <strong>Botkyrka</strong>: <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>/ Kulturrådet.<br />
Edström, Nina. Movements oriented towards ethnic diversity in cultural life. I Arts and<br />
Diversity. Policies, Research and Practice, red. Vendela Heurgren & Mikael Morberg<br />
<strong>Botkyrka</strong>: <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. S. 33-42.<br />
Johansson, Ella. Om meningen med att gå en sväng. Introduktion till tema och innehåll.<br />
I Mångnatur. Friluftsliv och natursyn i det mångkulturella samhället, red. Ella<br />
Johansson. <strong>Botkyrka</strong>: <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> & Naturvårdsverket. S. 7-18.<br />
Johansson, Ella, red. Mångnatur. Friluftsliv och natursyn i det mångkulturella samhället.<br />
<strong>Botkyrka</strong>: <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> & Naturvårdsverket. 102 s.<br />
Johansson, Ella. The Doppler Effect. I Off the Edge. Experiments in Cultural Analysis.<br />
red. Orvar Löfgren & Richard Wilk. Museum Tusculanum Press. Copenhagen. S.<br />
71-75.<br />
Johansson, Ella. Standardåsikter från annorstädes. I NoBo. Boken om Norra <strong>Botkyrka</strong>.<br />
red. Vendela Heurgren & Leif Magnusson. <strong>Botkyrka</strong>: <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>.. S.<br />
83-92.<br />
Johansson, Ella. Vad ska det här föreställa I&M. 2006:3, s. 18-19.<br />
Johansson, Ella. Periferin i <strong>centrum</strong>. I Gränslöst. Forskning i Sverige och i världen. Festskrift<br />
till Dan Brändström, red. Kjell Blückert & Eva Österberg. Stockholm: Natur<br />
och Kultur. S. 261-275.<br />
Johansson, Ella. Med andras ögon sett. Forskarkrönika. Samtid & museer 2006: s 33.<br />
Johansson, Ella. Mest av allt svenskt. Studenter från Berlin studerar mångfald i Jönköping.<br />
Småländska kulturbilder. Jönköping: Jönköpings läns museum. S. 9-24.<br />
Johansson, Ella. Arbetare. I Män i Norden. Modernitet och maskulinitet 1840-1940. red.<br />
Claes Ekenstam & Jörgen Lorentzen. Hedemora: Gidlunds. S. 112-133.<br />
Johansson, Ella. (tillsammans med Eva Londos) När senmoderniteten kom till Småland.<br />
I Samtiden <strong>som</strong> kulturarv. Svenska museers samtidsdokumentation. red. Eva<br />
Silvén & Magnus Gudmundsson. Nordiska museets förlag. Stockholm. S. 30-42.<br />
Johansson, Ella. The Doppler Effect. Ethnologia Europaea. Journal of European Ethnology,<br />
2005:35:1-2. s 71-75<br />
Johansson, Ella. Forskningsprogram för <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. Publicerat på Internet<br />
under http://www.mkc.botkyrka.se/ (forskning)<br />
Hassan Hosseini-Kaladjahi har skrivit ett remissvar till betänkandet ”Integrationens<br />
svarta bok – Agenda för jämlikhet och social sammanhållning” (SOU 2006: 79)<br />
10
DOKUMENTATION<br />
UNDER 2006 HAR två etnologer, Ann Pettersson och Anna Ulfstrand<br />
samt fotografen Andrzej Markiewicz arbetat med centrets samtidsdokumentation.<br />
Genom Samdok har ett kontinuerligt samarbete<br />
med övriga medlemsmuseer bedrivits, främst inom kulturmötesgruppen,<br />
fritidspoolen och poolen för samiskt liv. Under året<br />
har dokumentationer av lokalsamhället stått i fokus genom det<br />
fortsatta arbetet med projektet Helger och högtider samt i arbetet<br />
med utställningen NoBo – en utställning om norra <strong>Botkyrka</strong>. Vid<br />
sidan av de uttalade målen att producera bilder till utställningar och publikationer<br />
samt dokumentera <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s verksamhet pågår<br />
även en fortlöpande dokumentation av platsen norra <strong>Botkyrka</strong>. Ett<br />
exempel är rivningen av Fittja/Ängskolan. Bilder är viktiga inte bara<br />
<strong>som</strong> produkt. Bilder och fotograferande skapar möjlighet till möten<br />
mellan människor.<br />
Uppdrag<br />
Ann Pettersson har inom Samdok varit sekreterare i poolen för fritid<br />
samt ingått i kulturmötesgruppen. Hon har också ingått i den<br />
redaktion <strong>som</strong> arbetade med att färdigställa Samtid och museers<br />
utökade tema nummer ”Delad samtid” med anledning av Mångkulturåret.<br />
Andrzej Markiewicz deltog i filmfestivalen OffOn i Warszawa<br />
tillsammans med elever och lärare från <strong>Botkyrka</strong> Mediecenter.<br />
Avslutade projekt<br />
Helger och högtider – folklore, migration och kulturarv. Projektet beviljades<br />
nya medel av Stiftelsen framtidens kultur och bedrevs under hela 2006 av etnologerna<br />
Ann Pettersson och Anna Ulfstrand, samt fotograf Andrzej Markiewicz. Ett av<br />
huvudsyftena har varit att inkludera migrationsrelaterade fenomen i det nationella<br />
kulturarvet och genom att ställa frågor om hur traditioner förändras och förändrar i<br />
samband med migration har vi länkat nya frågeställningar och samtida företeelser till<br />
11
ett område <strong>som</strong> traditionellt varit av intresse för museerna. Projektet har dock skiljt<br />
sig från liknande undersökningar bland annat genom att det har pågått under en lång<br />
tidsperiod. Det har gett en möjlighet till reflektion, nya frågeställningar och framförallt<br />
har ett kontaktnät med människor i Norra <strong>Botkyrka</strong> kunnat byggas upp. Under<br />
projektperioden har vi fördjupat ett antal av våra tidigare dokumentationer genom<br />
fältarbete. Projektet har tidigare delredovisats i en rapport och nätpublikation och<br />
under året färdigställdes boken Mellan påsk och kadir – högtider i förändring.<br />
Pågående projekt<br />
Riksradio och parabol. Teknik för mångkulturell nyfikenhet och kulturell<br />
identitet, 1930–2006. Ett Access projekt i samarbete med Tekniska museet <strong>som</strong><br />
dokumenterar och utforskar sambanden mellan radiolyssnandet i Sverige på 1930-<br />
talet och användandet av parabolantenner idag. Genom intervjuer och förvärv av<br />
paraboler i <strong>Botkyrka</strong> tillförs Tekniska museet nya föremål och kunskaper om parabolanvändning.<br />
I projektet arbetar Sonja Fagerholm och Emma Kleman, projektledare är<br />
Jan Garnert, forskningssamordnare vid Tekniska museet.<br />
Påbörjade och initierade projekt<br />
E:LA Experienced based Learning Arena. Under våren träffade Ann Pettersson<br />
representanter från Århus Interkulturela center, Madrids Vallecas Todo Cultura, Reykjaviks<br />
Intercultural Center, Stavangers Internasjonalt Hus, Helsingfors International<br />
Cultural Centre Caisa på Multicultural Center i Prag för att diskutera möjligheten<br />
att ansöka om EU-medel för att genomföra ett gemensamt pedagogiskt projekt där<br />
människor ges möjlighet att reflektera över attityder och värderingar i sitt möte med<br />
mångfald. En projektgrupp bildades för att fortsätta driva arbetet med ansökningar<br />
till EU.<br />
Praktik för unga socialbidragssökande under <strong>som</strong>maren. Efter en förfrågan från<br />
socialförvaltningen i <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> påbörjades en diskussion om ett samarbete<br />
där unga människor <strong>som</strong> söker socialbidrag under <strong>som</strong>maren ska erbjudas en kompetenshöjande<br />
verksamhet inom <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s regi. Genom samarbetet<br />
kan de unga med språkkompetens få kunskap om intervjuteknik, projektarbete och<br />
erfarenhet av att arbeta i ett projekt med en grupp. Verksamheten kan på sikt leda<br />
till ett intresse för att studera vidare eller till ökade möjligheter att få arbete. På grund<br />
av knappa tidsmarginaler lades projektets på is fram till våren 2007.<br />
Kulturarv i korsväg. En ansökan om 28/25 medel lämnades till Länsstyrelsen med<br />
syftet att genomföra en undersökning av processen kring den planerade förnyelsen<br />
av Norra <strong>Botkyrka</strong> <strong>som</strong> har påbörjats i framförallt Alby och Fittja med följande frågeställningar<br />
i fokus: Används kulturarvet, det äldre och det moderna, i de boendes,<br />
<strong>kommun</strong>tjänstemännens och arkitekternas beskrivning av och berättelser om plat-<br />
12
sen Vad händer när arkitekternas visioner möter platsens specifika etnografi De<br />
planerade förändringarna vänder sig till dem <strong>som</strong> redan bor i området, men det finns<br />
också förhoppningar om att nya boende skall flytta dit för att höja områdenas status.<br />
Vad är det man betonar för att göra området lockande<br />
Föredrag<br />
Teoretiska reflektioner kring arbetet med dokumentationsprojektet Helger och<br />
högtider har presenterats på såväl nationella <strong>som</strong> internationella konferenser. I juni<br />
2006 presenterades en del av dokumentationen, ”Between nationalism and multiculturalism:<br />
a study of the ceremony of welcoming new citizens in contemporary<br />
Sweden”, på Société Internationale d’Ethnologie et de Folklore (SIEF) internationella<br />
konferens i Göteborg där temat var The Ritual Year and Ritual Diversity. Skånes Arkivförbund<br />
<strong>som</strong> har det nationella uppdraget för arkivpedagogik höll Arkivpedagogiskt<br />
forums konferens på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> och då presenterades delar av <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong>s dokumentationsarbete. Inför julsäsongen hölls en presentation av<br />
Helger och högtiders 24: e december material på Skansen. Vid konferensen Steg för<br />
steg – kulturliv i förändring. Från vision och politik till praktik <strong>som</strong> var det fjärde och avlutande<br />
seminariet kring länets mångkulturella utvecklingsarbete inom kultursektorn<br />
presenterades delar av Helger och högtider projektet. I samband med att den av<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> producerade utställningen Än sen då En utställning om döden<br />
öppnade på Falbygdens museum i Falköping höll Ann Pettersson en presentation av<br />
det dokumentationsarbete <strong>som</strong> utställningen bygger på.<br />
Under Xposeptember medverkade Andrzej Markiewicz i ett samtal om estetik,<br />
samtid och framtid, vilja och villkor för fotografer på hotell Diplomat.<br />
Publikationer<br />
Pettersson, Ann & Anna Ulfstrand. Genuine Swedish Christmas Food, such as Lasagna!<br />
Eleven Ways of Spending Christmas in Contemporary Sweden. I The Ritual<br />
Year, Proceedings, red. George Mifsud-Chircop. P.E.G. Ltd., Malta. S. 434-441.<br />
Pettersson, Ann & Anna Ulfstrand. Jul på svenska. Att lära sig en tradition. I Nu gör vi<br />
jul igen, red. Charlotte Hagström, Marlene Hugosson & Annika Nordström. Göteborg:<br />
Institutet för språk och folkminnen. S. 75-85.<br />
Pettersson, Ann & Anna Ulfstrand. Helger och högtider i Norra <strong>Botkyrka</strong>. I NoBo.<br />
Boken om Norra <strong>Botkyrka</strong>, red. Vendela Heurgren & Leif Magnusson. <strong>Botkyrka</strong>:<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. S. 143-150.<br />
Pettersson, Ann. Konsulenter i mångkultur. Samtid & museer, nr.1, 2006: s 16-17.<br />
13
ARKIV<br />
UNDER 2006 FLYTTADES <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s arkiv tillbaka in till Fittja<br />
gård efter att under några år förvarats i en något svåråtkomlig lagerlokal.<br />
Arkivflytten ingår i den satsning på ökad tillgänglighet <strong>som</strong><br />
funnits med <strong>som</strong> ett av centrets önskemål sedan lång tid tillbaka.<br />
Genom att medel beviljades från Accessprojektet fick vi möjlighet<br />
att anställa arkivarie Hebert Corbo <strong>som</strong> under året arbetat med<br />
att skapa rutiner och struktur för att centrets anställda ska kunna<br />
använda insamlat material på ett mer systematiskt sätt, samt för att<br />
kunna tillgodose externa förfrågningar.<br />
Under två veckor i augusti gjorde Ernesto Tapia inom ramen för en<br />
praktik en inventering av den konst <strong>som</strong> finns på Fittja gård. Ernesto<br />
katalogiserade konstverken – angav mått, teknik, proveniens, konstnärens<br />
namn och bakgrund. Inventeringen förvaras i arkivet.<br />
Material<br />
Mellan åren 1987 och 2006 har en stor mängd arkivmaterial producerats.<br />
För att kunna styra arkivbildningen och underlätta ordningen av<br />
verksamhetens dokumentation pågår arbetet med att fastställa en<br />
arkivplan <strong>som</strong> reglerar frågor om skrivmaterial, avställning, gallring<br />
och förvaringsmedel. Arkivet bör så långt <strong>som</strong> möjligt ställas upp<br />
efter det s.k. allmänna riksarkivschemat där de olika serierna är<br />
grupperade inom respektive huvudavdelning och med volymerna<br />
i varje serie ordnade kronologiskt. Parallellt arbetas med ett generellt<br />
inventarium gällande administrativa handlingar <strong>som</strong> verksamhetens<br />
organisation.<br />
Som exempel på vad <strong>som</strong> ingår i arkivet kan nämnas olika serier av protokoll med<br />
bilagor, kopior av inkommande och utgående brev, diarier och register av olika slag.<br />
Samt handlingar ordnade efter utställningar och forskning, räkenskap av skilda slag,<br />
statistik, fotografier, serier av pressklipp, mm.<br />
Arkivet samarbetar med Södertörns Högskola, <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>, Nordiska museet,<br />
Etnografiska museet och Riksarkivet. Uppskattningsvis uppgår arkivets volym till<br />
ca140 hyllmeter.<br />
14
UTBILDNING<br />
ÅRETS UTBILDNINGSVERKSAMHET HAR fokuserat dels frågor kring kulturlivets<br />
mångfald och Mångkulturåret 2006 och dels urbana frågor<br />
kring hållbar utveckling. Inom båda kunskap<strong>som</strong>rådena sammanförs<br />
kunskaper och erfarenheter med både <strong>kommun</strong>ala, regionala,<br />
nationella och internationella perspektiv. Under årets nationella<br />
stortstadskonferens stod <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> <strong>som</strong> värd tillsammans<br />
med storstadskansliet. Samverkan med storstadskansliet<br />
har också skett under den europeiska konferensen Urban Futures<br />
2.0 i Stockholm, internationella Metropoliskonferensen i Lissabon och<br />
europeiska Skill Symposium i Leeds. Det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet<br />
väntas i framtiden öka.<br />
Mångkulturåret i utbildningen<br />
Internationell konferens. På uppdrag av kommittén för Mångkulturåret<br />
och i samverkan med Riksteatern och Kulturen i <strong>Botkyrka</strong> anordnades<br />
en internationell konferens 19-20 november under Den demokratiska<br />
scenen Teaterdagarna 2006 i Hallunda. Konferensen fick även finansiellt<br />
stöd från Statens Kulturråd och Stiftelsen framtidens kultur. I<br />
konferensens program knöts de internationella perspektiven från<br />
till exempel Holland, England och Australien till <strong>Botkyrka</strong>s erfarenheter<br />
<strong>som</strong> mångkulturell plats. Här i <strong>Botkyrka</strong> blir kultur en del<br />
av institutionernas konstnärliga utveckling och utforskande, lokalt<br />
demokratiarbete och delaktighet och ett pågående områdesarbete<br />
med sociala och ekonomiska målsättningar. De två dagarna hade 80 deltagare<br />
med representanter från departement, regionala mångkulturkonsulenter,<br />
teaterföreningar, kulturskolor samt kulturinstitutioner.<br />
Under första dagen på Riksteatern gav sociologen Nikos Papastergiadis, Melbourne<br />
University en internationell utblick kring sambandet mellan migration, kultur<br />
och konst. Sandra Trienekens, Erasmus University, Rotterdam jämförde i sitt föredrag<br />
kulturpolitik och praktik i Holland och England. Teatergruppen Pentabus, England,<br />
Helene Lahti-Edmark, Socialhögskolan i Lund med flera diskuterade dramaprojektet<br />
och föreställningen ”White open spaces”.<br />
Under andra dagen på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> ledde Ella Johansson en panel med<br />
Hassan Hosseini-Kaladjahi, Sandra Trienekens och Nikos Papastergiadis om interna-<br />
15
tionella och lokala erfarenheter av kulturlivets mångfald. Under eftermiddagens sex<br />
arbetsgrupper på Subtopia diskuterades kultur <strong>som</strong> del i lokalt näringslivs- och områdesutveckling,<br />
erfarenheter av community theatre, <strong>Botkyrka</strong> konsthalls internationella<br />
samarbeten, mångkulturens mäklare och makthavare, den unga mångkulturen och<br />
Riksteaterns internationella barnteaterarbete. Inför konferensen trycktes en katalog,<br />
Arts and Diversity på engelska med texter kring kulturpolitik, forskning och praktik.<br />
Steg för steg, seminarier kring Mångkulturåret i Stockholm län. Med stöd<br />
av Kultur- och utbildningsnämnden, Stockholms läns landsting och i samarbete med<br />
länets mångkulturkonsulenter genomfördes fyra regionala seminarier.<br />
Syftet var att stämma av och diskutera årets mångfaldsutveckling inom länets<br />
kulturliv tillsammans med andra kulturaktörer. Vad händer under året Vad kommer<br />
att hända framöver Vilka medel och möjligheter finns för förändringsarbete Sammanlagt<br />
hade seminarierna ett hundratal deltagare.<br />
Bild/film/form diskuterades 8 juni i Husby Konsthall, scenkonst den 17 oktober på<br />
Oktoberteatern, museum/utställningar/arkiv/kulturmiljö den 7 november på Dieselverkstan<br />
och den 7 december hölls ett slutseminarium på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>.<br />
Seminarierna dokumenterades för att ge idéer och utvecklingsstöd inför framtiden.<br />
Medverkade i seminarierna gjorde bland annat Ulla Parkdahl, ordförande i<br />
Kultur- och utbildningsnämnden; Kerstin Wikström, Husby hantverksförening; Ismael<br />
Fatty, konstnär, Emil Plisch, Mångkulturåret; Joanna Sandell, <strong>Botkyrka</strong> konsthall; Susanne<br />
Rundberg, mångkulturkonsulent; Nigel Harvey, mångkulturkonsulent och medarbetare<br />
i projektet Hundra historier; Ulrika Bokstad, Vårrullen Filmfestival; Jelena<br />
Rundqvist och Rodrigo Mallea Lira, Tensta konsthall; Marianne Pålsen, Oktoberteatern;<br />
Agneta Olofsson, SLL; Susanna Widman, Kulturen i <strong>Botkyrka</strong>; Annika Malmborg,<br />
kultursekreterare Solna stad; Jonas Palereus, Folkoperan; Hugo Galassi, Mid<strong>som</strong>mar<br />
Latino; Mats Wänehem, Stockholms läns museum; Samir Alj Fält, konstnär; Susan<br />
Bergqvist och Johan Wennerstrand, ABF; Karin Sidén, Nationalmuseum; Helene<br />
Egeland, Linköpings universitet; Karin Lekberg, Subtopia; Signe Landin, danskonsulent<br />
i SLL; samt från MKC: Nina Edström, Ella Johansson, Leif Magnusson, Ann Pettersson<br />
och Anna Ulfstrand.<br />
Uppdragsutbildning<br />
Uppdragsutbildning för bovärdar <strong>som</strong> arbetar i områden med kulturell och social<br />
mångfald har genomförts i samarbete med SABO vid två tillfällen under året. Utbildningsdagar<br />
kring kulturinstitutioners arbete med mångfald har genomförts med<br />
Livrustkammaren, Västmanlands läns museum och Nyckelviksskolan.<br />
Kunskaps- och erfarenhetsutbyte<br />
Möten med FoU-gruppen i <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> hölls vi sju tillfällen under året. Syftet har<br />
varit att ta tillvara erfarenheter av storstadsarbetet och utveckla <strong>kommun</strong>ens kompe-<br />
16
tens inför fortsatt lokalt utvecklingsarbete, mångfaldsarbete/diskrimineringsfrågor och<br />
hållbarhetsfrågor. Under hösten anslöt Mikael Morberg till arbetsgruppen för hållbart<br />
Alby. Mikael Morberg har under året även ingått i <strong>kommun</strong>ens nätverksgrupp för<br />
koordinering av <strong>Botkyrka</strong>s Mångkulturår ”Extra allt”.<br />
Nationellt och internationellt<br />
Mikael Morberg har fram till november suttit i styrelsen för IMER-förbundet, Sverige,<br />
vilka arbetat nationellt med att bygga upp ett nätverk mellan forskare och praktiker<br />
kring hur samhället påverkas av migration. Mikael Morberg medverkade också i en<br />
presentation av <strong>Botkyrka</strong>s kunskaps- och erfarenhetsutbyte kring storstadsarbetet<br />
under Urban Futures 2.0<br />
i Stockholm 3-5 maj. Konferensen handlade om styrning av staden och partnerskap<br />
och samlade europeiska politiker, beslutsfattare och praktiker. Under den internationella<br />
Metropoliskonferensen i Lissabon 2-6 oktober deltog Mikael Morberg tillsammans<br />
med forskningsledare Hassan Hosseini i en arbetsgrupp kring peer-reviews<br />
<strong>som</strong> storstadskansliet anordnade. Mikael Morberg koordinerade också den svenska<br />
delegationen vid Skills for the Future Symposium i Leeds, 9-10 november. Under den<br />
nationella storstadskonferensen Kunskapsbaserat utvecklingsarbete och tillväxt 15-16<br />
november fungerade Mikael Morberg <strong>som</strong> moderator.<br />
17
CIS<br />
CENTRUM FÖR INTERKULTURELL SKOLFORSKNING på Fittja gård har<br />
under året arbetat med forskning, skolkontakter, seminarieverksamhet,<br />
lärarutbildning, magisterutbildning och uppdragsverksamhet.<br />
Centrum för interkulturell skolforskning har fått talrika förfrågningar<br />
internationellt och nationellt om deltagande i studiedagar,<br />
konferenser samt olika utbildningsträffar vilket tyder på kunskap<strong>som</strong>rådets<br />
vikt och aktualitet. Efter<strong>som</strong> centrets finansiering från<br />
Myndigheten för skolutveckling upphörde juni 2006 och därmed<br />
samarbetet med Södertörn högskola har centrets engagemang i Södertörn<br />
högskolas lärarutbildning och magisterutbildning inte samma omfång.<br />
Följande personer har under 2006 varit engagerade i Centrum för<br />
interkulturell skolforsknings verksamhet:<br />
w Professor Pirjo Lahdenperä, forskningsledare<br />
w Christina Rodell Olgaç, doktorand till juni 2006<br />
w René León Rosales, doktorand<br />
w Anna Lindqvist, forskningsassistent<br />
w Farhad Jahanmahan, forskningsassistent<br />
Uppdrag<br />
Centrum för interkulturell skolforskning har under 2006 varit<br />
engagerad i ett skolutvecklingsprojekt i Colin Leclairgymnasiet i<br />
Södertälje. Projektet hade <strong>som</strong> syfte att utveckla skolans sätt att<br />
arbeta interkulturellt både i ledarskap och i undervisning<br />
Dessutom har centret utvärderat ledarskapssatsningen ”Det pedagogiska<br />
ledarskapet i Stockholms stads förskolor och grundskolor”, <strong>som</strong> ett<br />
uppdrag från Kompetensfonden i Stockholms stad.<br />
Utvärderingen är publicerad <strong>som</strong> rapport Utvecklingen av det pedagogiska ledarskapet<br />
i Stockholms stads förskolor och grundskolor – en utvärdering. Lahdenperä, Diderichsen,<br />
Kronhamn & Lindqvist, (2007) Utbildningförvaltningen, Stockholm.<br />
18
Avslutade projekt<br />
Den romska minoriteten i majoritetens skola. Christina Rodell Olgac disputerade<br />
den 9 juni 2006 med avhandlingen “Den romska minoriteten i majoritetssamhället<br />
skola. Från hot till möjlighet”. I avhandlingen undersöker hon hur majoritetssamhället<br />
har konstruerat den romska minoriteten efter erkännandet <strong>som</strong> nationell minoritet<br />
år 2000, särskilt i relation till skolan och kontrasterar detta med vad romer själva<br />
säger om sin kontakt med skolan och de romska barnens situation idag.<br />
Pågående projekt<br />
Interkulturellt ledarskap. Denna forskningsinriktning innehåller olika studier om<br />
ledarskap i mångkulturella skolmiljöer <strong>som</strong> Pirjo Lahdenperä har fokuserat på samtidigt,<br />
<strong>som</strong> hon har arbetat <strong>som</strong> forskningsledare.<br />
Invandrarpojkar <strong>som</strong> de Andra i den svenska skolan. René Leon, doktorand i<br />
etnologi, skriver om pojkars maskuliniteter och elevroller i två klasser i årskurs sex, i<br />
en skola belägen i en multietnisk stadsdel. Forskningens fokus ligger på hur elevernas<br />
köns - och elevidentiteter konstrueras i vardagen, hur hierarkier bland pojkar skapas<br />
och förändras och vilken relation det finns mellan dessa processer och det de förväntas<br />
prestera i skolan.<br />
Är barn med invandrarbakgrund överrepresenterade i särskolan Farhad<br />
Jahanmahan undersökar varför så många barn och ungdomar med annan kulturell<br />
bakgrund än svenska blir inskrivna på särskolan.<br />
Publikationer<br />
Lahdenperä, Pirjo. Interkulturellt lärande i ledarskap – hur rektorer kan bli interkulturella<br />
ledare, i Interkulturella perspektiv – om kunskap och lärande i mångkulturella<br />
kontexter, red. B. Bergstedt & H. Lorentz. Lund: Studentlitteratur.<br />
Lahdenperä, Pirjo: Intercultural leadership in school environments. Reports from Södertörn<br />
University College: 627. Huddinge. (http:www.diva-portal.org/sh/reports)<br />
Lahdenperä, Pirjo. Oppimisen ilo ja omankoulun merkitys, artikel i tidningen Kotiseudun<br />
sanomat, onsdagen den 19.7.2006.<br />
Lahdenperä, Pirjo. From a monocultural to an intercultural approach in education. I<br />
Diversity - a challenge for education, red. Mirja-Tytti Talib. Finnish Educational Research<br />
Association, Painosalama Oy, Turku, Finland. S 67-83<br />
León Rosales, René. Etnisk anomali I&M, Nr 6/2006.<br />
Rodell Olgaç,Christina. Romska barn kan visst! I&M 4/2006.<br />
Rodell Olgaç, Christina. Den romska minoriteten i majoritetssamhällets skola. Från hot<br />
till möjlighet. Diss. Studies in Educational Sciences 85. Stockholm: HLS Förlag.<br />
19
Rodell Olgaç, Christina: Föräldrasamarbete, tvåspråkighet och kulturell revitalisering<br />
i Roma Kulturklass. (www.stockholm.se/upload/Fackforvaltningar/<br />
Stadsledningskontoret/Kompetensfonden/Rapporter%20<strong>pdf</strong>/Pedagog/<br />
SLUTVERSION%20-%20rapport%20%20Roma%20Kulturklass%20Rodell-<br />
Olgac.<strong>pdf</strong>)<br />
M;agisteruppsatser publicerade på Centrum för interkulturell skolforskning:<br />
Hennie Kesak (2006) Interkulturalitet och organisation, magisteruppsats i Interkulturell<br />
pedagogik, Centrum för interkulturell skolforskning på Södertörns högskola. VT<br />
2006.<br />
Shaphpar Zandieh-Nadem (2006) Ledarskap och mångkulturell matematikundervisning,<br />
magisteruppsats i interkulturell pedagogik, Centrum för interkulturell skolforskning<br />
på Södertörns högskola, VT 2006.<br />
Farhad Jahanmahan (2006) Är barn med invandrarbakgrund överrepresenterade i<br />
särskolan Magisteruppsats i interkulturell pedagogik, Centrum för interkulturell<br />
skolforskning på Södertörns högskola, VT 2006.<br />
Marianne Bloch (2006) Interkulturell undervisning med förhinder eller på väg Magisteruppsats<br />
i interkulturell pedagogik, Centrum för interkulturell skolforskning på<br />
Södertörns högskola, VT 2006.<br />
Ann-Kristin Frohm (2006) Interkulturell skolutveckling – förändring av makt, villkor och<br />
normalitet. Magisteruppsats i interkulturell pedagogik, Centrum för interkulturell<br />
skolforskning på Södertörns högskola, VT 2006.<br />
Arezou Taghizadeh (2006) Att skapa en attraktiv arbetsplats, Magisteruppsats i<br />
interkulturell pedagogik, Centrum för interkulturell skolforskning på Södertörns<br />
högskola, VT 2006.<br />
Anita Söderlind (2006) ”I Österbotten känner jag mig hel” Några finlandssvenskars<br />
syn på språk och identitet. Magisteruppsats i interkulturell pedagogik, Centrum för<br />
interkulturell skolforskning på Södertörns högskola, VT 2006.<br />
Theresé Hagberg (2007) Ett interkulturellt synsätt i undervisningen i en mångkulturell<br />
förortskola. Aktionsforskning i grundskolans tidigare år. Magisteruppsats i interkulturell<br />
pedagogik, Centrum för interkulturell skolforskning vid Södertörns högskola,<br />
HT 2006.<br />
20
UTSTÄLLNINGAR<br />
Utställningshallen<br />
Kvinnliga rum / Women´s Spaces / Imiba yethu w 26 januari<br />
– 12 mars. En utställning producerad i Kapstaden, Sydafrika.<br />
Utställningen var en grupputställning med verk av konstelever på<br />
Arts and Media Access Centre (AMAC) i Kapstaden och Wiks<br />
Folkhögskola i Uppsala. AMAC är en estetiskt orienterad förberedande<br />
utbildning för elever från underprivilegierade områden i<br />
Kapstaden. Utställningen var en del av projektet Jämställdhet i Konsten<br />
– Kvinnor i Samtal, ett samarbete mellan AMAC, Wiks Folkhögskola och<br />
föreningen Konstnärer för Afrika. Projektet finansierades inom ramen<br />
för Swedish-South African Culture Partnership Programme, administrerat<br />
av svenska Kulturrådet och sydafrikanska Department of<br />
Arts and Culture.<br />
God smak w 2 april – 3 september. I samarbete med Malmö<br />
museer. Alla blir vi kategoriserade efter smak. Hur vi uttrycker oss<br />
via våra kläder, våra hem, våra bilar m.m. är ofta helt avgörande för hur<br />
vi uppfattas <strong>som</strong> personer. I ungdomsgänget, såväl <strong>som</strong> i företagstoppen<br />
avgör den lokala smaknormen vem <strong>som</strong> får vara med och vem <strong>som</strong><br />
stängs ute.<br />
Dessutom finns en mer samhällsövergripande smaknorm <strong>som</strong><br />
diskret och effektivt begränsar samhällsinflytandet från den ”sämre<br />
smakens” bärare. Har du ”dålig smak” är du obildad, okunnig eller<br />
rent av vulgär. Kvinnor förknippas med vissa föremål, män med<br />
andra. Att överträda dessa gränser kan få oanade konsekvenser för<br />
individen.<br />
I ”God smak” ville vi diskutera begreppet ”smak” och uppmuntra besökaren<br />
att se människan bakom smaken/stilen. Utställningen uppmuntrade besökaren att<br />
ställa sig frågor om mobbning, grupptryck, utseende, könsroller, klass och etnicitet.<br />
Utställningen visade hur vi bygger upp identitet och kön, och i <strong>centrum</strong> fanns en<br />
grupp transpersoner.<br />
God Smak under Pride w 31 juli - 6 augusti. Från utställningen ”God smak”<br />
visades utvalda godbitar på LAVA under Pride ung. Vad anses vara god smak och<br />
hur påverkar det oss Transaktivisten Andy Candy <strong>som</strong> guidade utställningen God<br />
Smak på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> ställde frågan på Lava.<br />
21
NoBo – en utställning om Norra <strong>Botkyrka</strong> w 21 sept 2006–9 april 2007.<br />
Under 60- och 70-talen expanderade norra <strong>Botkyrka</strong>. Det fanns ett skriande behov<br />
av bostäder. Vilka var visionerna bakom norra <strong>Botkyrka</strong>s framväxt Vad hände sen<br />
Vem flyttade in i de nybyggda lägenheterna I utställningen varvas personliga berättelser<br />
med massmediala bilder och presentationsmaterial.<br />
Utställningen bygger på ett rikt bild- och filmmaterial (både offentligt och privat).<br />
Genom videoberättelser, arkivmaterial, nytagna foton, familjealbum visas olika skeden<br />
i Norra <strong>Botkyrka</strong>s historia.<br />
Förorterna tog ett språng under miljonprogrammets kraftfulla expansion 1965–<br />
1974. <strong>Botkyrka</strong> ökade sitt invånarantal från ca 15 000 till 70 000 på några få år i<br />
början av 70-talet<br />
Vad är det för liv <strong>som</strong> levs i de nya förorterna Vad blev det för platser Vart pekar<br />
handen <strong>som</strong> sakta öppnar sig Det har gått fyrtio år sedan planeringsprocessen kring<br />
utbyggnaden av norra <strong>Botkyrka</strong> startade i mitten på 60-talet.<br />
Genom media går det att få en bild av hur dessa platser och dess befolkning skildrats<br />
under åren. Denna bild har övervägande varit dyster och stereotyp. Detta har<br />
drabbat <strong>kommun</strong>en och områdets invånare negativt. Den miljö <strong>som</strong> etablerades vid<br />
mitten av 70-talet har förändrats och kommer att genomgå ytterligare förändringar<br />
under de kommande åren. Man kan också hävda att den vision, <strong>som</strong> <strong>Botkyrka</strong> och<br />
Stockholms politiker närde om en <strong>Botkyrka</strong>stad håller på att förverkligas genom att<br />
staden Stockholm växer söderut.<br />
Med NoBo vill vi vara med och skapa en ny sorts förståelse <strong>som</strong> behövs för den<br />
framtida utvecklingen av områden <strong>som</strong> norra <strong>Botkyrka</strong>.<br />
Galleriet<br />
Åldras. Fotografier av Maria Rosenlöf w 2 feb–16 mars.<br />
På bussen borrade en äldre mycket skröplig man sitt pekfinger i ryggen på en annan<br />
minst lika gammal och hälsade: ”Pang, pang du är död!”. Jag var på väg till Kjell<br />
Megert <strong>som</strong> bor med sin hustru i ett kvarter av seniorlägenheter i Alvik, Stockholm.<br />
Kjell är en av de 15 personer mellan 64 och 90 år <strong>som</strong> jag har fotograferat och intervjuat<br />
om hur det är att vara gammal. Jag ville veta hur man tänker och känner när<br />
man levt riktigt länge, i princip nästan all sin tid<br />
– Hur är det att vara gammal, är det jobbigt eller mera okej<br />
– Vad är man rädd för, vad längtar man efter<br />
– Vad tänker man om det <strong>som</strong> varit, om det liv man fick<br />
– Vad händer med kärleken<br />
– Vad tänker man om döden Och om samhället idag<br />
– Hur bemöts man av yngre<br />
– Har man en annan attityd till sitt åldrande, är det olika att vara gammal, beroende<br />
på var man bor<br />
Jag fick bland annat lära mig att man bemöter sitt åldrande högst individuellt, förstås.<br />
– Tiden går så snabbt, sa också flera intervjuade. Livet går fort Materialet gav en tankeställare.<br />
Hur använder man egentligen sin tid, vad gör jag av det liv jag fått<br />
22
Jag har fotograferat hemma hos alla, med undantag av barberaren Konzolakis ”Babis”<br />
Haralambos <strong>som</strong> är porträtterad i sin salong. Den egna miljön är viktig. Jag har varit i<br />
Stockholm, Sverige och i Kavala, nordöstra Grekland. Bakgrunden är att jag läste Merete<br />
Mazzarellas fina bok om åldrande ”Då svänger sig <strong>som</strong>maren kring sin axel” och blev<br />
berörd och inspirerad. Arbetet gjordes under våren och <strong>som</strong>maren 2004. Intervjuerna<br />
i Grekland möjliggjordes tack vare stipendium från Svenska Fotografers Förbund<br />
Maria Rosenlöf<br />
En ny syn på graffiti. Mats Waara, Miska Saarikko m. fl. w 23 mars–4 maj.<br />
Kliv in i en värld av sprayfärg. En kultur <strong>som</strong> många inte gillar, men <strong>som</strong> vi alla tar del<br />
av varje dag. Klotter för många. Konst för andra. Vem har rätten att avgöra vad <strong>som</strong><br />
är konst Är det när man ställer ut i ett galleri Kan det vara så att gränsen är nådd<br />
när det inte går att förstå Vad driver en människa till att riskera höga skadestånd<br />
Vad driver en människa till att riskera livhanken för att sätta en signatur på en vägg<br />
eller ett tåg! Vi visar tillsammans med några av de största namnen inom graffiti idag<br />
en konstform <strong>som</strong> drar fler och fler utövare varje dag.<br />
Så se dig runt och ställ dig sedan frågan. Är det okej nu då Är detta konst eller<br />
skadegörelse Medverkande konstnärer: Enter, Xit, Jeks, Gouge, Ians, Kaos, Kiss,<br />
Hank, Ybes, Bruce, Ocho och Erse.<br />
Kläder w 9 maj–14 sept.<br />
Unga från <strong>Botkyrka</strong> skapar på smaktemat. I verkstan arbetar kulturpedagog Shahla<br />
Mohebbi tillsammans med unga från <strong>Botkyrka</strong>. Verkstan är ett labb där man kan leka<br />
och experimentera. Idéer och föreställningar vänds och vrids. Arbetet med temat<br />
kläder hämtade inspiration från utställningen God smak.<br />
Passages. Lisl Ponger w 21 sept.–2 nov.<br />
Den österrikiska filmaren Lisl Pongers verk ”Passages” kretsar kring två i grunden olika<br />
upplevelser av resandet; resandet <strong>som</strong> turism och <strong>som</strong> ofrivillig flykt undan förtryck.<br />
Medan det visuella materialet, <strong>som</strong> består av amatörfilmer i super 8 format, berättar<br />
om spännande turistresor i exotiska delar av världen talar verkets olika berättarröster<br />
om flyktens osäkra tillvaro. De olika lagren av fragmentariska berättelser och korta<br />
filmsekvenser <strong>som</strong> återkommer bildar en spegelbild av ett Europas kollektiva minne<br />
av kolonialism och förtryck.<br />
Lisl Pongers verk kan sägas vara en slags språkforskning. Hon arbetar ofta med<br />
arkivmaterial och med research <strong>som</strong> konstnärlig metod. I sitt konstnärliga arbete har<br />
hon intresserat sig för hur koloniala strukturer och maktmönster tar sig uttryck i den<br />
visuella kulturen. I ”Passages” undersöker hon den koloniala blicken och kopplar den<br />
västerländska synen på det främmande och den ”andre” till Europas historia och den<br />
främlingsfientlighet <strong>som</strong> i olika former inom och utom Europas gränser fortfarande<br />
är en del av vår kultur.<br />
I samarbete med Xposeptember – Stockholms fotofestival<br />
Apoyo mutuo. Julio och Alex Mancebo w 9 nov. 2006–11 jan. 2007.<br />
Julio Mancebo föddes 1933 i Montevideo, Uruguay. Då han var 11 år började han<br />
studera vid Torres Garcías konstskola. Skolan – där konstverken var anonyma och<br />
utställningarna kollektiva – kom att prägla Julio Mancebos konst djupt.<br />
23
Av politiska skäl hamnade han i fängelse 1975. Under fängelseperioden representerade<br />
han Uruguay i flera utställningar runtom i världen, vilket straffades hårt av<br />
regimen. Julio Mancebo anser att fängelsetiden markerar en förändring i hans konst.<br />
Isoleringen gjorde att hans utveckling <strong>som</strong> konstnär blev annorlunda än kollektivets.<br />
Detta kan man se både i användningen av färg och form. De flesta av verken förstördes<br />
i fängelset. Mancebo kunde bara behålla en liten del av det han skapade under<br />
dessa år, mest i litet format vilka han senare återskapat i större format. Efter sju år<br />
i fängelse flydde han till Sverige och bosatte sig 1984 i Hallunda. Han fortsätter sitt<br />
skapande och idag bor han växelvis i Hallunda och i Montevideo.<br />
I biblioteket<br />
Sverige och Ungernrevolten 1956. Material från Ungerska arkivet i Fittja w 26<br />
oktober–23 november<br />
Femtio år har gått sedan Ungernrevolten, den första folkresningen mot sovjetsystemet<br />
och en av de mest laddade händelserna under kalla kriget. Den tändande gnistan<br />
var en studentdemonstration i Budapest den 23 oktober 1956 där man krävde<br />
pressfrihet och oberoende från Sovjetunionen. Upproret spred sig och ett kort tag<br />
såg det <strong>som</strong> om revolten hade lyckats och Ungern skulle få råda över sitt eget öde.<br />
Men efter tolv dagar, den 4 november, återvände sovjetiska trupper och slog ner<br />
”kontrarevolutionen”. Tusentals ungrare dödades, tiotusentals sattes i fängelse och<br />
nära en kvarts miljon människor flydde landet, inte minst till Sverige. Sovjetunionen<br />
hade visat att man inte tänkte släppa greppet om Östeuropa<br />
Tony Szöllösi, Ungerska arkivet.<br />
Under trappan<br />
Pop-up-utställning. Miss GoGeisha w 16–23 november<br />
Origami pop-up i anslutning till programpunkt 16 november.<br />
I Tavernan<br />
Andinsk kosmovision. Fotoutställning med elever från Färnebo folkhögskola.<br />
Konstverk från Gymnasiemässan. I samband med Gymnasiemässan <strong>som</strong> genomfördes<br />
på Stockholmsmässan den 16-18 november deltog nio skolor <strong>som</strong> var utställare<br />
i en konsttävling. Eleverna fick <strong>som</strong> uppgift att skapa ett verk <strong>som</strong> fokuserade på<br />
Mångkultur.<br />
24
Vandringsutställningar<br />
Blod och andra band<br />
29 januari – 2 april w Länsmuseet Varberg<br />
Känsla för hår<br />
14 januari – 19 mars w Länsmuseet Västernorrland, Härnösand<br />
19 maj – 15 oktober w Upplandsmuseet, Uppsala<br />
Svart gips - vitt folkhem<br />
29 januari – 28 februari w Kulturen i Lund<br />
4 april – 21 april w Mälardalens högskola, Eskilstuna<br />
Ramadan<br />
28 augusti – 24 september w Internationella Barnkonstmuseet, Vårby gård<br />
Än sen då<br />
23 januari – 17 april w Nordiska museet<br />
4 nov - 21 januari 2007 w Falbygdens museum, Falköping<br />
25
PROGRAM<br />
OCH VISNINGAR<br />
UNDER VÅR OCH höst arrangerar vi regelbundet program, med syfte att<br />
fördjupa, komplettera och utmana utifrån utställningsteman. Berättelser<br />
finns – förutom i utställningar, texter, bilder, film och böcker – i<br />
mänskliga öden och historier. Några av dessa berättelser har vi lyft<br />
fram genom att skapa en mötespunkt för enskilda, föreningar och<br />
studieförbund <strong>som</strong> genom sina arrangemang bidrar till mångfalden<br />
i programutbudet.<br />
12/1 Andinsk kosmovision<br />
I samband med fotoutställningen från Färnebo folkhögskola ordnade elever<br />
en sinnenas resa i den Andinska kosmovisionen. Under ritualen<br />
blir varje deltagare renad i röken, från onda andar och sjukdomar.<br />
Röken från ritualbädden innehåller hela gruppens önskningar. Den<br />
stiger upp i kosmos och för önskningarna till Pachamama (moder<br />
jord).<br />
Föreningen Fuerza de los Andes (andernas kraft) medverkade<br />
med boliviansk mat och dans.<br />
2/2 Feministisk kamp i Sydafrika<br />
Signe Arnfred från Nordiska Afrikainstitutet föreläser på temat Issues<br />
of Feminist Struggle in Southern Africa.<br />
5/2 Maskulinitet i samtidskonsten<br />
Niclas Östlind, curator på Liljevalchs konsthall talar om ”Maskulinitet<br />
i förvandling. Tankar om bilden av män och maskulinitet i<br />
samtidskonsten”.<br />
9/2 Film om konstprojektet Kvinnliga rum<br />
Stina Edblom visar en dokumentärfilm sprungen ur projektet ”Jämställdhet i konsten<br />
– kvinnor i samtal” och utställningen Kvinnliga rum. Filmvisningen följs av föredrag<br />
kring arbetet med projektet och dess relation till den samtida konsten i Sydafrika.<br />
16/2 En- eller tvåkönat<br />
Maja Lena Johansson, projektledare, och Anna Carsén, konstpedagog, presenterar<br />
Museum Anna Nordlander i Skellefteå, en mötesplats för samtidskonst och genusfrågor.<br />
26
23/2 Film om apartheids spår i konsten<br />
Konstnären och filmskaparen Vuyile Voyiya från Kapstaden, Sydafrika visar dokumentärfilmen<br />
”The Luggage is Still Labelled: Blackness in South African Art” <strong>som</strong> han<br />
producerat tillsammans med Julie L. McGee, professor på institutionen för Africana<br />
Studies vid Bowdoin College Brunswick, USA. Filmen undersöker den sydafrikanska<br />
konstscenen de spår apartheid lämnat i bemötandet av afrikanska konstnärer.<br />
2/3 Afrika på gott och ont<br />
Krig och svält. Malaria och aids. Galna presidenter och snikna underhuggare. Se där<br />
en vanlig bild av Afrika. En föreläsning kan inte ändra bilden. Möjligen kan den vidga<br />
synen något. En bildföreläsning av journalisten Berthil Åkerlund. Fotografier Torleif<br />
Svensson.<br />
8/3 Internationella kvinnodagen<br />
17.30 Stina Edblom visar Kvinnliga rum<br />
18.00 Inledning av Katarina Berggren, <strong>kommun</strong>styrelsens ordförande<br />
18.15 Diktläsning och dansuppträdande av Kulturföreningen Bethnahrin<br />
18.40 Anförande av jämställdhetsminister Jens Orback<br />
19.10 Stina Edblom visar Kvinnliga rum<br />
19.25 Information om <strong>Botkyrka</strong>bonaden<br />
19.30 Dansuppträdanden av St Petrus & Paulus syrianska kvinnoförening<br />
19.45 Dansuppträdande av Filippinska Kulturföreningen<br />
20.00 Kammarkören Rönninge Rabarber sjunger svensk körlyrik samt sånger från<br />
Afrika och Haiti.<br />
Konferencier: Nathalia Velasquez. Arrangörer: <strong>Mångkulturellt</strong> Centrum, <strong>Botkyrka</strong><br />
S-Kvinnor, Filippinska Kultur & Fritidsföreningen, Bethnahrin Kulturförening, Kvinnojouren<br />
Regnbågen, Fittja S-förening, Verdandi, Fp Kvinnoförbund, PRISMA, Vuxenskolan,<br />
Studiefrämjandet.<br />
9/3 Kön, exotism och hednamission<br />
Berit Sahlström håller föredrag på temat ”Kön, exotism och hednamission – svensk<br />
konst- och designhistoria med nya ögon”.<br />
16/3 Bangladesh – vackert men skrämmande<br />
Många asylsökande från Bangladesh har stora psykiska problem eller får det efter en<br />
tid i Sverige. Maria Westerberg, <strong>som</strong> arbetar med nyanlända flyktingar, tilldelades<br />
Annick Sjögrens arbets- och resestipendium 2005 för att göra en studieresa till Bangladesh<br />
och lära sig om samhället för att bättre kunna möta och förstå de flyktingar<br />
hon möter. Hon besökte bl.a. organisationer <strong>som</strong> arbetar för mänskliga rättigheter.<br />
Maria berättar om resan och visar bilder.<br />
18/3 Handens kraft. Inneslöjd och uteslöjd.<br />
ABF, Kulturen i <strong>Botkyrka</strong> och <strong>Mångkulturellt</strong> Centrum inbjuder dig till en dag där<br />
fantasi och tekniker får flöda. Inne i huset finns Inger Broström, textilpedagog och<br />
textilkonstnär. Tillsammans med henne broderades på ylle användandes en och annan<br />
paljett. Maria Plunger <strong>som</strong> är pedagog, leder en workshop i formgivning. Färg,<br />
form, papper .Uteslöjd på gården, trä, rep, yxa och kniv.<br />
27
30/3 Demokrati och makt på lokal nivå<br />
En föreläsning av Åsa Trotzig och Maria-Therese Gustafsson från Demokratiinspiratörerna.<br />
Vad innebär demokrati på lokal nivå Vilka maktstrukturer påverkar deltagandet<br />
och organiseringen Genom en interaktiv föreläsning (ca 2 timmar) samtalar<br />
vi om vad lokaldemokrati är och på vilka sätt den kan praktiseras på olika arenor i<br />
vardagslivet och i samhället. Demokrati och demokratiskt inflytande bör finnas i hemmet,<br />
skolan, på arbetsplatsen, inom <strong>kommun</strong>en osv<br />
Vi visar den halvtimmeslånga filmen ”Uratarimanta – Detta är demokrati för oss”<br />
av prisbelönta filmaren Cesar Galindo, <strong>som</strong> ett exempel på hur demokrati kan<br />
fungera inom ett litet samhälle. Filmen visar hur byn Uratari i Peru har lyckats förena<br />
traditionella organisationsformer med moderna demokratiska processer på lokal<br />
nivå. Filmen är böndernas egen berättelse om hur de genom organisering fått ökat<br />
inflytande i distriktet och avsevärt förbättrat sin livssituation.<br />
2/4 Vernissage ”God smak”<br />
Andy Candy transperson, frilansjournalist, genusvetare och föreläsare i identitetspolitik,<br />
transfeminism, genus- och maktfrågor, håller queerskola för nybörjare.. Nadja<br />
Karlsson/Stefan Karlsson – transvestit, fotograf, journalist och föreläsare visar utställningen.<br />
6/4 Queerskola i ”God smak”<br />
Andy Candy håller queerskola för nybörjare och visar utställningen.<br />
9 och 23/4 Har du god smak<br />
Kom och testa din smak. Följ med Nadja Karlsson, transvestit, på en visning i utställningen.<br />
22/4 Filmfestivalen Vårrullen<br />
Årets filmfestival med temat ”God Smak” drog en storpublik bestående av drygt 250<br />
elever, jury, besökare och filmare. Sedan 2003 drivs festivalen av <strong>Botkyrka</strong> Mediecenter<br />
i samarbete med <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> och Film Stockholm. Samarbetet har<br />
utvecklats och festivalen har idag stöd från flera organisationer och företag i regionen.<br />
Vårrullen är ett pedagogiskt projekt där avgångselever från medieutbildningen<br />
vid Tumba Gymnasium under ett år lär sig att praktiskt arbeta med ett medie- och<br />
kulturprojekt. Arbetet länkar samman skola/bransch, etablerade/oetablerade filmare<br />
och stad/förort. Här möter filmbranschens bolag och namnkunniga jurymedlemmar<br />
unga förmågor och nya berättare på plats i <strong>Botkyrka</strong>. I årets jury för Jarowskijs stipendium<br />
för unga, lovande filmare satt Marianne Gray, dramachef på Jarowskij, Mikael<br />
Marcimain, regissör till bland annat Lasermannen och Graven, Stefan Jarl, regissör,<br />
Alexandra Rapaport, skådespelerska, Miko Lazic, regissör till bland annat Made in<br />
Yugoslavia. Vårrullen är också del i Stockholmsuttagningen till den 11: e Novemberfestivalen<br />
och har med stöd från Avid och Digidesign kunnat utökats med priser för<br />
bästa ljud och bästa redigeringslösning. Projektledare för <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s<br />
medverkan i Vårrullen har varit kulturpedagog Shahla Mohebbi.<br />
11/5 Andy Candy visar God smak.<br />
28
14 och 21/5 Har du god smak<br />
Kom och testa din smak. Följ med Nadja Karlsson, transvestit, på en visning i utställningen<br />
4 och 11/6 Har du god smak<br />
Kom och testa din smak. Följ med Nadja Karlsson, transvestit, på en visning i utställningen.<br />
31/7–6/8 God Smak i Prideparken<br />
Nadja Karlsson <strong>som</strong> guidar utställningen God Smak på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> informerar<br />
om utställningen varje dag under Pride i tältet Stolta transor.<br />
13, 20 och 27/8, 3/9 Har du god smak<br />
Kom och testa din smak. Följ med Nadja Karlsson, transvestit, på en visning i utställningen.<br />
8–10/9 Jalimusolou korafestival 2006 i <strong>Botkyrka</strong><br />
Fredag 8 september på Subtopia. Konsert med: Waflash, Soussou & Maher och Tata<br />
Dindin från klockan 19.00<br />
Lördag 9 september på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. Artistträff och seminarium klockan<br />
12.00 - 15.00. Konsert med: Tata Dindin, Tamala band och Trio Mandang klockan<br />
20.00 - 24.00.<br />
Söndag 10 september på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>. 12.00 - 14.00 workshop för barn,<br />
pröva att spela trummor och kora. Film för barn 14.00 ”Den magiska bollen”.<br />
Arrangörer: Kulturföreningen Africa (Nguewel) i samarbete med <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>,<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>, ABF <strong>Botkyrka</strong> Salem och Subtopia.<br />
24/9 Hasan Uludag visar utställningen NoBo<br />
Hasan Uludag <strong>som</strong> är en visionär albybo. Han har varit ansvarig för Fittjafestivalen i<br />
femton år, idrottsledare i Konyaspor i många år och dessutom arbetat <strong>som</strong> föreståndare<br />
på fritidsgården Kvadraten i Alby. Första visningen på svenska och den andra<br />
på turkiska.<br />
26/9 Korsstygn – framåt och bakåt<br />
En kväll om likheter och olikheter i anslutning till arbetet med <strong>Botkyrka</strong>bonaden.<br />
Arr: ABF-<strong>Botkyrka</strong>-Salem och <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>.<br />
28/9 Nybyggen på ängen<br />
Anders Bäcklander, arkitekt och Karin Jansson, landskapsarkitekt presenterar de förslag<br />
<strong>som</strong> finns för bebyggelse vid Ängsskolan och Fittja äng. Vi får också träffa några<br />
av de arkitekter <strong>som</strong> arbetat med förslagen och även tjänstemän och politiker från<br />
<strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>. Därefter samtal med möjlighet att ställa frågor till deltagarna.<br />
8/10 Carlos Rojas visar utställningen NoBo<br />
Carlos Rojas berättar om sin barndoms ”hood” och reflekterar kring dagens Norra<br />
<strong>Botkyrka</strong> i utställningen. Carlos är en av grundarna till tidningen Gringo och uppvuxen<br />
i Norsborg. Carlos visar en gång på svenska och en på spanska.<br />
29
12/10 Nutida konst i exil<br />
Samarrangemang med Folkets hus i Hallunda. I anslutning till utställningen Brecht och<br />
Tombrock i svensk exil – ord och bild i samverkan och med utgångspunkt i den kommande<br />
utställningen i Galleriet berättar Alex Mancebo om sitt och sin far Julio Mancebos<br />
konstnärskap. Därefter följer ett samtal med Estoardo Barrios, konstnär och<br />
konstnärlig ledare för performancegruppen Fenix, om konstens villkor i nutida exil.<br />
24/10 Tova på nytt<br />
Gammal teknik i modern tappning. Arr: ABF-<strong>Botkyrka</strong>-Salem och MKC.<br />
26/10 Religiösa rum i norra <strong>Botkyrka</strong><br />
Vad betyder de många nya religiösa byggnaderna i Norra <strong>Botkyrka</strong> Vilken roll<br />
spelar tro och religion i 2000-talets Norra <strong>Botkyrka</strong> Ett samtal för alla med intresse<br />
för dessa frågor. Pär Götefelt från <strong>Botkyrka</strong> folkhögskola är samtalsledare<br />
26/10 Sverige och Ungernrevolten 1956<br />
Ungerska Republikens ambassadör Gábor Iklódy inviger utställningen i biblioteket. I<br />
programmet medverkar Ernö Tálas, pensionerad tenor från Kungl. Operan.<br />
12/11 Altun Basaran visar utställningen NoBo<br />
Altun har bott i Alby sedan 1980-talet då hon flydde från Anatolien till Sverige tillsammans<br />
med sin familj. 2004 kom Altuns bok ”Altuns tre liv” ut. Visningen är på<br />
svenska och på kurdiska/kurmanci. Efter Altuns visning bjuder Skeppholmens Fredskör<br />
med de egna solisterna och instrumentalisterna på bl.a. Taube, Vysotskij, Gullin<br />
och latinamerikanskt (Kuba o Bolivia). Körledare är Hans Rising.<br />
16/11 Spoken word med miss GoGeisha<br />
Ett enda stort ordfrosseri i äkta poesi-manianda.. En sprak-språks installation där ljudkonst<br />
möter origami pop-up bubblande spoken word sagostund.. ”So just blipp out<br />
you´re blopp brain and be there!!.”<br />
21/11 Botvid – en botkyrkahistoria<br />
Vi får veta mer om legenden och kvinnor från <strong>Botkyrka</strong>bonaden berättar om sina<br />
broderier. Arr: ABF-<strong>Botkyrka</strong>-Salem och <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong><br />
26/11 Jag minns hur det var när vi flyttade in ...<br />
En dag för minnen och personliga berättelser om Norra <strong>Botkyrka</strong>. Leif Magnusson<br />
ger en introduktion. Ett antal särskilt inbjudna berättar om sina minnen, därefter välkomnas<br />
alla att dela med sig av sina berättelser från områdets första decennier.<br />
30/11 El Cerro–norra <strong>Botkyrka</strong> tur och retur<br />
Ett samtal om Norra <strong>Botkyrka</strong>, El Cerro och att verka <strong>som</strong> konstnär i exil. Med utgångspunkt<br />
i den pågående utställningen i galleriet berättar Alex Mancebo om sitt<br />
och sin fars konstnärskap. Därefter följer soppa och samtal om konstens villkor och<br />
roll i exilen med Beatriz Lindqvist, docent i etnologi vid Södertörns högskola och Ana<br />
Valdés, författare, aktivist och socialantropolog och aktuell just nu <strong>som</strong> en av initiativtagarna<br />
till projektet Korståget i vår tid, <strong>som</strong> organiseras av Bildmuseet i Umeå.<br />
30
3/12 Maya Mourad Bogosson visar utställningen NoBo<br />
Hon är uppvuxen i Syrien och kom till Sverige <strong>som</strong> vuxen. Maya har bott i Fittja i 14<br />
år och är produktionsansvarig för kanalen Suroyo Sat <strong>som</strong> ses av assyrier och syrianer<br />
över hela världen. Maya deltar i NoBo med en videodagbok och visar på svenska<br />
och på suroyo.<br />
<strong>Botkyrka</strong>bonaden.<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> startade projektet <strong>Botkyrka</strong>bonaden tillsammans med ABF<br />
<strong>Botkyrka</strong>-Salem och Folkets Hus Hallunda. Ett konstverk i monumentalformat, en<br />
mångkulturell bild av <strong>Botkyrka</strong> 2006.<br />
I <strong>Botkyrka</strong> samlades kvinnor för att brodera. En av dessa grupper med brodöser<br />
träffades varje torsdag under hela 2006 mellan klockan tre och åtta på <strong>Mångkulturellt</strong><br />
Centrum för att under ledning av textilpedagogen Carina Marklund brodera sin bild<br />
av <strong>Botkyrka</strong> till bonaden. Tillsammans blev bilderna ”<strong>Botkyrka</strong>bonaden”, ett konstverk<br />
och ett mångfaldsprojekt genom mångfald i teknik, bilder, kultur och inspiration.<br />
Helheten och sammansättningen av bilderna formgavs av textilkonstnären Inger<br />
Broström. <strong>Botkyrka</strong>bonaden skapar både en bild av dagens mångkulturella <strong>Botkyrka</strong><br />
och en bild av framtidens textilkonst.<br />
27-28/5 <strong>Botkyrka</strong>brodöserna finns på plats på Nordiska museet under Sommarslöjdshelgen<br />
18/5-10/9 Ett fyrtiotal broderade bilder från bonaden ställs ut på Nordiska museet i<br />
samband med utställningen ”<strong>som</strong>marslöjd”.<br />
19/12 Bonaden i monumental storlek invigdes under <strong>kommun</strong>fullmäktiges sammanträde<br />
i Hallunda Folkets Hus.<br />
31
PEDAGOGISKA<br />
VERKSTAN<br />
IDÉN MED DEN pedagogiska verkstan är att erbjuda unga besökare från<br />
<strong>kommun</strong>en ett kreativt forum för tankar, funderingar och idéer. Verkstan<br />
vill vara en kontaktyta mellan unga men också mellan unga och<br />
vuxna. Genom att tillsammans kreativt skapa och <strong>kommun</strong>icera<br />
med den andre kommer den enskilde i sin process att bli medveten<br />
om sig själv och världen runt omkring.<br />
Den pedagogiska verksamheten har under året haft tre huvudspår:<br />
Arbete med utställningarna innebär både ett uppsökande arbete och<br />
pedagogiskt arbete i form av målgruppsanpassade program med utgångspunkt<br />
i den tematik <strong>som</strong> aktuell utställning i huset har.<br />
Uppsökande verksamhet <strong>som</strong> syftar till att öka besökfrekvensen<br />
från skolor i <strong>kommun</strong>en och att hitta gemensamma beröringspunkter<br />
beträffande tematik och arbetsformer. Detta sker bland<br />
annat genom att ha verksamhet i skolan samt kartläggning av viktiga<br />
ämne<strong>som</strong>råden inom de olika åldersgrupperna och stadierna <strong>som</strong> finns<br />
representerade i grundskolan.<br />
Öppen verkstad är verksamhetens hjärta, den är till för unga<br />
besökare <strong>som</strong> besöker oss på sin fritid. Unga erbjuds här ett fast<br />
program kombinerat med enskilda kortare program.<br />
Utställningsrelaterade program<br />
Kulturpedagogiskt arbete har bedrivits med utgångspunkt i utställningarna<br />
w Kvinnliga rum<br />
w Åldras<br />
w God smak<br />
w Graffiti<br />
32
Andra program i verkstan<br />
w Öppen verkstad – Varje onsdag mellan 15-17 och varje söndag mellan 13.30-<br />
15.30.<br />
w Projektet Ingrävningen - Under våren pågick ett projekt på Borgskolan i Hallunda<br />
med arkeologi och kulturminneshistoria <strong>som</strong> tema.<br />
w Lilla <strong>som</strong>marfestivalen på Fittjaäng tillsammans med ABF och Kulturpedagogiska<br />
enheten i <strong>kommun</strong>en.<br />
w Sportlovsaktiviteter – Kreativt arbete i verkstan med tema smak.<br />
w Värdegrundsarbete med högstadie- och gymnasiegrupper med utgångspunkt i kortfilmen<br />
Elixir.<br />
w Temaarbete om människokroppen med lågstadiegrupper.<br />
33
FÖRLAGET<br />
GENOM UTGIVNINGEN NÅR centret en läsekrets <strong>som</strong> inte är begränsad<br />
av geografin. Böcker och skrifter erbjuder också möjligheten att gå på<br />
djupet med en fråga och presentera en mer sammansatt bild av ett<br />
tema, samt att återkomma till ”gamla” frågor med nya vinklingar.<br />
Under året avslutades i bokform, och även på andra sätt, ett<br />
stort projekt med basen i centrets konstnärliga utsmyckning: First<br />
Generation. Ett annat projekt, boken Mångnatur, föddes inom<br />
ramen för Mångkulturåret och Naturvårdsverkets engagemang i<br />
detsamma. Ett tredje projekt, Mångkulturella almanackan, kom ut för<br />
artonde året i rad, men fick genom ett för året nytt samarbete – med<br />
Svensk Handel – större spridning än någon gång tidigare.<br />
Utgivningen under året<br />
First Generation<br />
Våren 2006 utkom boken First Generation, red. Vendela Heurgren, <strong>som</strong><br />
tillsammans med en internationell turné krönte <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s<br />
samarbete med konstnären Esther Shalev-Gerz. Till grund för boken<br />
låg den permanenta videoinstallation, Första generationen, <strong>som</strong> invigdes<br />
på Fittja gård i oktober 2004. I denna ställdes fyra frågor till<br />
35 inflyttade botkyrkabor med skiftande bakgrund. Vad förlorade<br />
du Vad fann du Vad gav du Vad fick du Att dessa frågor, i en<br />
tid kännetecknad av globalisering och migration har relevans långt<br />
bortom det lokala var en utgångspunkt för hela projektet<br />
Det fick också sin bekräftelse genom den internationella turné (till<br />
Ryssland, Irland, Frankrike och Belgien) till vars start boken utkom. I boken tillgängliggörs<br />
i bild och text på fem språk (engelska, svenska, tyska, franska och ryska)<br />
de medverkandes svar på konstnärens frågor. Därutöver innehöll boken texter <strong>som</strong><br />
på olika sätt reflekterar över verket och sätter in det i en vidare, konstnärlig och samhällelig<br />
kontext. Boken, lik<strong>som</strong> turnén, möjliggjordes av bidrag från Mångkulturåret<br />
och Svenska institutet.<br />
NoBo. Boken om norra <strong>Botkyrka</strong><br />
Till utställningen med samma namn utgavs september 2006 NoBo. Boken om Norra<br />
<strong>Botkyrka</strong>, en antologi med totalt 20 artiklar redigerad av Leif Magnusson och Vendela<br />
34
Heurgren. Syftet med såväl utställning <strong>som</strong> bok var att skapa debatt och bidra till<br />
reflektion kring ett förort<strong>som</strong>råde <strong>som</strong> annars ofta avfärdas <strong>som</strong> historielöst och/eller<br />
ointressant. I boken lyfts flera av de projekt <strong>som</strong> centret jobbat med genom åren<br />
fram, däribland frågan om mediabilder av förorten och framväxten av alltfler heliga<br />
hus. Men boken ger också utrymme åt många röster <strong>som</strong> utifrån andra, personliga<br />
eller professionella perspektiv, talar med värme och engagemang om sin hembygd<br />
och vardag.<br />
Arts and Diversity. Policies, Research and Practice<br />
Inom ramen för Mångkulturåret 2006 och i samband med Teaterdagarna i Hallunda<br />
utgav centret Arts and Diversity. Policies, Research and Practice, en antologi (red. Vendela<br />
Heurgren och Mikael Morberg) <strong>som</strong> sammanfattade erfarenheter kring satsningar<br />
på kultur och mångfald i en rad europeiska länder. Antologin samlade både<br />
kulturteoretiska reflektioner och exempel på praktiskt arbete. Kulturens potential<br />
att förändra, men också dess inneboende motstånd mot förändring var en av de<br />
paradoxer <strong>som</strong>, i linje med Mångkulturårets anda togs upp i texterna, <strong>som</strong> gav både<br />
internationella utblicka och borrade på djupet i <strong>Botkyrka</strong>-baserade verksamheter<br />
så<strong>som</strong> exempelvis Subtopia, Riksteatern och <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>.<br />
Det lokala arbetet i <strong>Botkyrka</strong>.<br />
En jämförande studie av två områdesgrupper i Fittja och Tullinge<br />
På uppdrag av <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> studerade Hassan Hosseini arbetet i två områdesgrupper<br />
i <strong>kommun</strong>en. Studien fokuserar bland annat frågor om förankring och<br />
information och kan, genom jämförelsen mellan två demografiskt sett mycket olika<br />
<strong>kommun</strong>delar, reflektera över befolkningssammansättningens betydelse för områdesgruppens<br />
arbete. Studien redovisades i form av en rapport: Det lokala arbetet i<br />
<strong>Botkyrka</strong>. En jämförande studie av två områdesgrupper i Fittja och Tullinge.<br />
Mobilisering för integration. Flaggskepp, fallgropar, förändring<br />
Rapport från fyra regionala konferenser 2005.<br />
PÅ uppdrag av Justitiedepartementet, enheten för integratin och mångfald bjöd<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> under 2005 in till fyra heldagskonferenser om integration.<br />
De fyra teman <strong>som</strong> ägnades varsin dag var arbete, boende och utbildning, samt<br />
frågan ”hur går vi vidare” Syftet med dagarna var att presentera goda exempel och<br />
samtidigt diskutera och kritiskt granska regionala och lokala erfarenheter. Rapporten<br />
redigerades av Lotta Bolin och Mikael Morberg.<br />
Mångnatur. Friluftsliv och natursyn i det mångkulturella samhället<br />
På uppdrag av Naturvårdsverket och i samverkan med tidskriften I&M sammanställde<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> senhösten 2006 en antologi Mångnatur. Friluftsliv och natursyn<br />
i det mångkulturella samhället, red. Ella Johanson.<br />
Antologin <strong>som</strong> gavs ut gemensamt med verket, och <strong>som</strong> även finns för nerladdning<br />
på deras hemsida, rymmer 13 texter tidigare publicerade i I&M. Flertalet av<br />
dessa hade tidigare också presenterats på ett symposium på <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>,<br />
<strong>som</strong>maren 2004, under rubriken ”Migration, kultur, biologi”.<br />
Vad naturvårdsverket eftersträvade med antologin var att inom ramen för Mångkulturåret<br />
sammanfatta ett antal tankar och erfarenheter. Ella Johanssons inledning,<br />
35
lik<strong>som</strong> också Emil Plisch avslutande bidrag, placerar gemensamt in de olika bidragen i<br />
ett teoretiskt och historiskt ramverk <strong>som</strong> kan bidra till en fördjupad diskussion inom<br />
fältet.<br />
Mångkulturella almanackan 2007<br />
15 månader. 300 helger och högtider. 18 nyår. Religiösa och sekulära dagar. Kunskap<br />
utan pekpinnar. Så kan man sammanfatta särarten hos den Mångkulturella almanackan,<br />
<strong>som</strong> under 2006 tog ett kraftigt språng uppåt i upplaga. Det framgångsrika<br />
samarbete <strong>som</strong> inleddes <strong>som</strong>maren 2005 med Svensk Handel fortsatte under året<br />
med försäljning av 2006 års almanacka och produktion av 2007 års upplaga, red.<br />
Ingrid Ramberg, den artonde i ordningen sedan starten 1990.<br />
2006 års Mångkulturella almanacka nådde både ett större antal användare, och fick<br />
också sitt genombrott hos nya typer av användare genom att Svensk Handel beslutade<br />
ge bort ett ex till var och en av sina 14 000 medlemmar, en för <strong>Mångkulturellt</strong><br />
<strong>centrum</strong> ny kundkrets.<br />
Medieintresset för almanackan och dess budskap var under hela året mycket stort.<br />
I oktober 2006 vann samarbetsprojektet kring almanackan därtill ett uppmärksammat<br />
pris. Organisationen Kultur och Näringsliv <strong>som</strong> genom Swedish arts and Business<br />
Awards 2006 premierar vad man beskriver <strong>som</strong> ”goda samarbetsprojekt inom kultur<br />
och näringsliv”, tilldelade Mångkulturella almanackan pris i region Mälardalen (ett av<br />
de tre man delade ut) med följande motivering: ”Samarbetet mellan Svensk Handel<br />
och <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> utgör ett utmärkt exempel på hur ett möte över gränserna<br />
kultur/handel kan ge påtagliga, praktiska och berikande resultat. /.../”<br />
36
BIBLIOTEKET<br />
MÅNGKULTURELLT CENTRUMS BIBLIOTEK är ett specialbibliotek med<br />
inriktning på migration, etnicitet, integration, kulturmöten, främlingsfientlighet<br />
och kulturell mångfald. Biblioteket ingår i ett nationellt<br />
nätverk för specialbibliotek. Bokbeståndet är cirka 20.000 titlar,<br />
dessutom finns tre dagstidningar och närmare 70 tidskrifter.<br />
Besökarna är studenter från bland annat Södertörns högskola,<br />
Stockholms universitet, Socialhögskolan och Lärarhögskolan samt<br />
studerande på såväl högstadie- <strong>som</strong> gymnasie- och folkhögskolenivå.<br />
Under 2006 har flera journalister samt kultverksamma inom främst<br />
radio/TV och olika teatrar besökt biblioteket.<br />
Antalet fjärrlån till andra universitets- högskole- och specialbiblioteket<br />
i såväl Sverige <strong>som</strong> övriga Norden samt Europa är förhållandevis<br />
stort.<br />
Biblioteket har även lokal förankring. Samarbetet med <strong>Botkyrka</strong>s<br />
och Huddinges folkbibliotek utvecklas hela tiden.<br />
Under 2006 har bibliotekets personal förstärkts med en assistent<br />
på halvtid. Tack vare detta har bokmagasinet kunnat omorganiseras<br />
samt själva biblioteket förtätats med fler hyllsigna.<br />
Biblioteket samarbetar med utställningsansvariga vid MKC i samband<br />
med olika utställningar i såväl utställningshallen <strong>som</strong> Galleriet. I samband<br />
med större konferenser har Biblioteket bidragit med ämnesvisa<br />
bokutställningar.<br />
Biblioteket har tagit emot studiebesök från bland annat Nyckelviksskolan,<br />
Lidingö folkhögskola, Liljeholmens folkhögskola, Slagsta<br />
vuxenutbildning samt Vårby bibliotek.<br />
Biblioteksansvarig har även deltagit i en etikkonferens för bibliotekspersonal<br />
<strong>som</strong> anordnades av Sveriges Akademikers Centralorganisation.<br />
Under året uppmärksammades biblioteket på ett något oväntat sätt i den kände<br />
deckarförfattaren Arne Dahls (pseudonym för Jan Arnald) bok Efterskalv, <strong>som</strong> på<br />
fem sidor beskriver såväl MKC <strong>som</strong> biblioteket på ett sätt <strong>som</strong> tyder på att författaren<br />
varit på besök. Dock utan att röja sig för bibliotekspersonalen...<br />
37
INFORMATION &<br />
MARKNADSFÖRING<br />
DET HAR VISAT sig att varje aktivitet vi gör för första gången måste finna<br />
sina egna vägar att nå ut. Det finns helt enkelt inga rutinåtgärder.<br />
Vårens första utställning ”Kvinnliga rum” fick trots stort utskick och<br />
ambitiös programverksamhet inget bredare genomslag.<br />
Årets andra stora utställning ”God smak” gick det betydligt<br />
bättre för, kanske för att det fanns en väl definierad primär målgrupp<br />
– ungdomar i högstadie- och gymnasieålder, medan den<br />
samtidigt var intressant även för andra. Systemet med ”externa<br />
guider” <strong>som</strong> under utställningen prövades för första gången, visade sig<br />
också vara fördelaktig ur informationsspridningssynpunkt efter<strong>som</strong> guiderna<br />
hade sina egna nätverk och kanaler och var angelägna om att få<br />
publik till sina visningar. De öppna visningarna med Nadja Karlsson<br />
på söndagar höjde helgstatistiken betydligt.<br />
Årets sista utställning ”NoBo – en utställning om Norra <strong>Botkyrka</strong>”<br />
kom informationsmässigt i ett dåligt tidsläge, samtidigt <strong>som</strong><br />
Bokmässan i Göteborg och direkt efter Bomässan i Tensta. Alla<br />
kulturjournalister var i Göteborg vid vernissagen, och media föreföll<br />
vara helt ointresserade av förortsfrågor efter Tensta. Utställningen har<br />
dock långsamt arbetat sig in i medvetandet och drar sin publik och den har<br />
säkert bidragit till att göra oss mer förankrade i <strong>Botkyrka</strong>.<br />
Frågan om huset är så pass synligt och tydligt så att de <strong>som</strong> bor<br />
i närheten vet att det är öppet och tillgängligt måste fortfarande<br />
besvaras tvekande. Det kan kännas <strong>som</strong> att gårdsplanen <strong>som</strong> man<br />
måste korsa för att komma fram är <strong>som</strong> ett privat område. Här<br />
har vi mycket framför oss när det gäller förbättringar av utemiljön.<br />
Och för mer långväga besökare behöver vi förbättra skyltningen från<br />
tunnelbana, tillfartsvägar och Fittja äng.<br />
Basfunktioner i marknadsföringen, <strong>som</strong> också är värda att nämnas, är förutom<br />
e-postande, vår hemsida och den veckovisa annonseringen i Museiguiden <strong>som</strong> publiceras<br />
i flera stockholmstidningar.<br />
Konkreta insatser under året<br />
Annonser. Förlagets produkter <strong>som</strong> Mångkulturella almanackan annonserades i<br />
Ordfront, Skolledaren och Världshorisont (FN-förbundets tidning). Svensk handel<br />
38
hade även en annons för almanackan i Gringo. En annons om förlagets böcker på<br />
skoltema fanns i tidskriften I&M under början av året när de hade skolan <strong>som</strong> tema.<br />
Annonsering för centret <strong>som</strong> helhet fanns <strong>som</strong> alltid med i Sommartidningen och<br />
i Nyinflyttad (en tidning <strong>som</strong> delas ut till alla nyinflyttade i <strong>kommun</strong>en). Vi fanns också<br />
på Turistkartan <strong>som</strong> delas ut gratis och på omslaget på den lokala telefonkatalogen<br />
Din Del med reklam för huset och lokalerna. Vi har också funnits med i broschyren<br />
What´s on <strong>som</strong> utges av Stockholm Visitors Board (SVB) 1 varje månad. Flera gånger<br />
har foton från <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> publicerats där. KPA-priset annonserades i<br />
Mitti<strong>Botkyrka</strong>.<br />
Utställningar, kafé och öppen verkstad annonseras varje vecka i Museinyckelns<br />
radannonser. När budgeten tillåter annonserar vi med större annons på högersidan.<br />
Två större annonser gjordes 2006, båda om God smak. Visningar av God smak annonserades<br />
också i Kom ut (RFSL:s tidning) i juli. Visningar av NoBo annonserades<br />
i Gringo. Hela NoBo-projektet annonserades med en bilaga i Mitti<strong>Botkyrka</strong>, och på<br />
grund av ett feltryck så gavs bilagan ut två gånger och en ganska stor annons <strong>som</strong><br />
förklarade detta kom också in.<br />
Utskick<br />
Till följande galleriutställningar har vernissagekort med en upplaga på 400 ex producerats;:<br />
”Åldras” 2 februari–16 mars, ”En ny syn på graffiti” 23 mars-4 maj, ”Apoyo<br />
Mutuo” 9 november-11 januari 2007.<br />
Till ”Kvinnliga rum” 26 januari- 12 mars producerades ett kort i form av folder<br />
med programverksamhet. Till ”God smak” producerades en folder <strong>som</strong> också fungerade<br />
<strong>som</strong> vernissagekort. Till ”NoBo” gjordes ett kort <strong>som</strong> samtidigt bjöd in till<br />
galleriutställningen ”Passages” 21 september-2 november.<br />
Övrig information<br />
Tidningen om utställningen ”NoBo” har funnits tillgänglig på medborgarkontoren och<br />
den har skickats till alla skolor i <strong>Botkyrka</strong> med bifogat brev om visningar och verkstad.<br />
Till ”NoBo” gjordes också en affisch i upplaga 500 ex. Affischen skickades även den till<br />
samtliga skolor i <strong>Botkyrka</strong>, med brev om visningar och verkstad. Affischen skickades<br />
också till alla bibliotek och medborgarkontor i <strong>Botkyrka</strong>, samt till ett antal kulturinstitutioner<br />
i närområdet. ”NoBo” affischerades också utomhus i Fittja och lämnades<br />
enligt överenskommelse till <strong>Botkyrka</strong>byggen <strong>som</strong> skulle sätta upp den i husen i Alby.<br />
Flyer om ”God smak” (samt filmer från utställningen) fanns på Lava, Kulturhuset<br />
under Pridefestivalen. Flyern delades även ut i Pride-parken av Nadja Karlsson i föreningen<br />
FPE-S’ tält.<br />
På <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong>s hemsida registrerades under 2006 6502 besök (13<br />
januari 2006-5 januari 2007).<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> delade under Hoodsfredfestivalen i Alby ett tält med ABF-<br />
<strong>Botkyrka</strong> Salem, Kulturenheten i <strong>Botkyrka</strong> samt Riksteatern i syfte att sprida information<br />
om verksamheten. Andy Candy höll också queer-workshop vid flera tillfällen.<br />
1. Stockholm Visitors Board AB (SVB) är ett helägt dotterbolag till Stockholm Business Region AB (SBR).<br />
Stockholm Business Alliance (SBA) är ett partnerskap mellan <strong>kommun</strong>er i Stockholm – Mälarregionen <strong>som</strong><br />
har bildats för att fördjupa och utveckla det näringspolitiska arbetet i regionen. Internationellt marknadsför sig<br />
partnerskapet under det gemensamma budskapet ”Stockholm – The Capital of Scandinavia”.<br />
39
RECEPTION,<br />
BUTIK & UTHYRNING<br />
Lokaluthyrning<br />
Ett av målen under året har varit att utveckla lokaluthyrningen.<br />
Vi har kunnat erbjuda färdiga paket med heldagsförtäring på en<br />
enkel konferensstandard och våra uthyrningslokaler har blädderblock,<br />
whiteboard och OH <strong>som</strong> standarutrustning. Vi kan<br />
även erbjuda teknisk support, PowerPoint, mikrofoner, etc. utan<br />
problem. Vi har flera återkommande kunder.<br />
Nytt för året har varit större konferenser och föreläsningar och<br />
även flerdagarskonferenser och planeringsdagar från institutioner utanför<br />
<strong>Botkyrka</strong>.<br />
Butik, reception och växel<br />
Runt disken innanför entrédörrarna samlas tre centrala kontaktytor<br />
mot allmänheten.<br />
Hit ringer eller mailar köpare av centrets varor (framför allt förlagets<br />
böcker) och tjänster (främst lokalbokningar och förmedling av bokningar<br />
av visningar och förtäring). Hit kommer också ströbesökare<br />
och bokade grupper.<br />
Butiken hörde under verksamhetsåret hemma i enheten Hus<br />
och möten. Den bemannades under 2006 av Melissa Bollström,<br />
Tatiana Vega Quiñones, Ernesto Villanueva m.fl.<br />
40
TAVERNAN<br />
UNDER 2006 HAR Tavernan uppnått målet med 50 besökare om dagen. I<br />
samarbete med uthyrnings- och utbildningsenheten har vi tagit emot<br />
större grupper <strong>som</strong> valt att lägga sina konferenser och möten med<br />
förtäring hos oss. Vi har också ett gott samarbete med ABC-husets<br />
restaurangutbildning <strong>som</strong> skickar sina elever på praktik hos<br />
oss.<br />
Tavernan lagar vegetarisk, mångkulturell mat från världens alla<br />
hörn. Några exempel på dagens lunch:<br />
Ugnsrostade rot- och grönsaker med couscous och tsatsiki<br />
Asiatisk wok med citrongräs och limesås<br />
Grön ärtsoppa med kanel och äppelpannkaka<br />
Som alternativ kan man också välja Tavernans tre-rätters::<br />
Norsborgsmacka, mezetallrik, espresso bianco<br />
Till lunchen serveras alltid en fräsch salladsbuffé med bröd och<br />
röror, t ex hummus, olivtapenade, och tigerröra. Lunchen avslutas<br />
antingen med rättvisemärkt kaffe från Chiapas, eller någon av våra<br />
kaffedrinkar <strong>som</strong> vi har utvecklat under året. Kaffemenyn består av 12<br />
olika kaffedrinkar varav några är egenkomponerade. Kaffet i drinkarna köper<br />
vi ifrån <strong>Botkyrka</strong>s eget rosteri Johan & Nystöm. Man kan också ta<br />
en kopp te, lukta och välj ur burkarna på disken. En god hembakad<br />
kaka eller bit paj kan avnjutas medan man insuper atmosfären och<br />
den vackra utsikten mot Albysjön<br />
41
ORGANISATION<br />
& PERSONAL<br />
Organisation<br />
Organisationen reviderades den första oktober. Ändringen innebar<br />
att MKC gick från fyra enheter till en basgruppsorganisation om<br />
åtta grupper. I samband med denna förändring skapades även<br />
förutsättningar för att inrätta en ekonomtjänst med partiellt personalansvar.<br />
Syftet med ändringen var att stärka medvetenheten<br />
i organisationen om behovet av att samverka internt för att nå de<br />
gemensamma målen. Det fanns även behov av att stärka ansvarsdelar<br />
för verksamheten. Genom att arbeta i basgrupper och i gemensamma<br />
arbetsgrupper för olika frågor skapas bättre förutsättningar för en<br />
verksamhetsmässig helhetssyn.<br />
För allt arbete vid centret är vi beroende av datorer med<br />
välfungerande <strong>kommun</strong>ikation och lagring. Nyckeln till detta är<br />
servern, en enhet vi under året bytte. Servern möjliggör för oss<br />
att dela filer mellan fler användare och den har ett fungerande<br />
back-upsystem, ett viktigt skydd i händelse av stöld och datakrascher.<br />
Bytet av server föranleddes dels av att den förra (första) var<br />
pensionsmässig, dels att arbete med ljud och bild, <strong>som</strong> blivit allt vanligare,<br />
kräver större kapacitet.<br />
En annan viktig dimension av centrets inre arbete är FirstClass<br />
(FC), från Opentext, en plattform för grupp<strong>kommun</strong>ikation<br />
och informationsöverföring med stora möjligheter till individanpassningar.<br />
I detta system ingår alla verksamheter baserade på<br />
Fittja gård, dvs även CIS och I&M.<br />
Personal<br />
Grunden för det personalpolitiska arbetet på centret utgår från en ”plan för systematiskt<br />
arbetsmiljöarbete”. Planen revideras årligen och innehåller aspekter <strong>som</strong><br />
hälsokontroller, kompetensutveckling, ergonomiska bedömningar, policyutveckling<br />
och utveckling av säkerhetsfrågor.<br />
Centret har ett avtal med Kvalita Företagshälsovård i Liljeholmen. Personalen erbjuds<br />
regelbundna hälsokontroller. Personalen kan på arbetstid till subventionerad<br />
kostnad simma och träna en gång i veckan på Fittjabadet eller motsvarande.<br />
42
Vi ser jämställdhet på arbetsplatsen <strong>som</strong> en viktig del av god personalpolitik. Arbetsförhållanden<br />
och organisation ska ta hänsyn till både kvinnors och mäns villkor så<br />
att allas kunskap, erfarenheter och intressen tas tillvara. Frågor om rättvis lönepolitik<br />
och allas möjlighet till föräldraledighet är andra viktiga frågor för jämställdheten. För<br />
att öka andelen med utländsk bakgrund används vår mångfaldsplan <strong>som</strong> verktyg.<br />
Vid rekryteringar uppmanar vi i annonser sökande med utländsk bakgrund att söka<br />
tjänsten. Vi arbetar även med aktiv rekrytering genom nätverk och kontakter i syfte<br />
att åstadkomma en bred rekryteringsbas.<br />
Samtlig personal har deltagit i en mål- och verksamhetsanalys under två dagar i<br />
Mariefred inom ramen för EU:s sociala mål 3 program. En uppföljning på temat ”samarbete”<br />
genomfördes internt med konsultföretaget Framsikt Personalutveckling AB.<br />
Insatser för att stärka ledarskapet genomfördes genom konsulten Margit Duvander<br />
samt i externa seminarier på temat.<br />
Stiftelsens huvudman, <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>, borgar för åtaganden enligt PL-KL (pensionsavtal<br />
för anställda inom <strong>kommun</strong> och landsting) samt tjänstegrupplivförsäkring.<br />
Ersättning till styrelsen utgår enligt regler för arvoden till förtroendevalda i <strong>Botkyrka</strong><br />
<strong>kommun</strong>.<br />
Antalet årsarbetare under 2006 var 21,75 varav 13,0 var kvinnor och 8,75 män.<br />
Antalet sjukdagar var 237 vilket motsvarar 10,89 per årsarbetare.<br />
Anställda<br />
Tillsvidareanställda<br />
Berseneff, Carina, kaféansvarig<br />
Carlstedt, Margareta, biblioteksansvarig<br />
Castro, Marita, programansvarig/personalredogörare.<br />
Edström, Nina, projektledare<br />
Hertzberg, Fredrik, forskningsledare<br />
Herlitz, Helena, intendent/utställningsansvarig<br />
Holmberg, Katrin, informationssekreterare<br />
Hosseini, Hassan, forskningsledare<br />
Hyltén-Cavallius, Charlotte, intendent/forskning<br />
Johansson, Ella, forskningschef<br />
Karan, Aydan, ekonom<br />
Larin, Julieta, ekonomiassistent<br />
Lernebo, Ann-Helén, utbildningsassistent<br />
Magnusson, Leif, institutionschef<br />
Markiewicz, Andrzej, fotograf<br />
Morberg, Mikael, utbildningsledare<br />
Nilsson, Marita, biblioteksassistent<br />
Ramberg, Ingrid, intendent/redaktör<br />
Vega, Tatiana, husintendent<br />
Waara, Mats, kafébiträde<br />
Widman, Arne, utställningstekniker<br />
Younes, Dara, lokalvårdare<br />
43
Projektanställda<br />
Barkamo, Fehmi, forskningsassistent<br />
Corbo, Hebert, arkivarie<br />
Heurgren,Vendela, redaktör<br />
Hultgren Meijas, Ana, forskningsassistent<br />
Karlsson, Eva, forskningsassistent<br />
Lätt, Julia, arkivassistent<br />
Plisch, Emil, forskningsassistent<br />
Sharif, Sara, forskningsassistent<br />
Stål, Manfred, arkivassistent<br />
Ulfstrand, Anna, etnolog<br />
Praktikanter<br />
Abdulahad, Elizabeth, kafébiträde<br />
Bengtsson, Therese, curatorutbildningen, Stockholms universitet<br />
Günther, Karin, projektledarutbildningen, Stockholms universitet<br />
Kleman, Emma, curatorutbildningen, Stockholms universitet<br />
Tapia, Ernesto<br />
Vikarier<br />
Bollström, Melissa, receptionist<br />
Heurgren, Vendela, redaktör<br />
Pettersson, Ann, intendent/forskning& dokumentation<br />
Villanueva, Ernesto, receptionist<br />
Timanställda<br />
Bengtsson, Therese, marknadsföringsassistent<br />
Carlsson, Gabriella, pedagog<br />
Hedstrand, Sonia, marknadsföringsassistent<br />
Jalal, Sara, guide<br />
Karlsson, Stefan/Nadja, guide<br />
Sandö, Kristina, kafébiträde<br />
Tsolakidis, Andy, guide<br />
Uzunel Nazli, kafébiträde<br />
Waara Niklas, kafébiträde<br />
Övrigt<br />
Levin, Anna, doktorand<br />
44
ÅRSREDOVISNING<br />
ÅRETS EKONOMISKA RESULTAT är ett redovisat överskott på 89 007kr.<br />
År 2005 hade MKC ett underskott på -589 722kr. Det förbättrade<br />
resultatet har möjliggjorts av följande faktorer:<br />
w Ökade grundbidrag<br />
w Ökade projektintäkter utöver budgeten<br />
w Utställnings- och publiceringsaktiviteter med anknytning till det<br />
nationella Mångkulturåret.<br />
Trots det goda resultatet har verksamheten fortfarande kvar sitt strukturella<br />
grundproblem genom att vara intäktsberoende inom områdena<br />
forskning och utbildning för att kunna hålla en slagkraftig grundstruktur.<br />
Nya projektintäkter har använts till områdena utställning och<br />
publicering i högre grad än tidigare vilket givit positiva utåtriktade<br />
effekter men inte stärkt strukturen på kort sikt.<br />
Vi har också övergått till att skriva av inventarier på fem år<br />
istället för på tre år. Detta har inneburit att kostnaden har minskat.<br />
Försäljningslitteraturer avskrivs regelbundet varje år, ett år efter<br />
produktionen.<br />
<strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> har momsregistrerat sig för kafé, bokförsäljning<br />
och konferenser. Vi räknar med momsen i bokslutet och detta innebär<br />
att vi ska få tillbaka ca 140 000kr från skatteverket. Samtidigt<br />
kan detta påverka år 2007 negativt, efter<strong>som</strong> vi har en löpande<br />
verksamhet <strong>som</strong> omfattar moms och kommer att medföra en<br />
kostnad.<br />
Glädjande är att Centret har sluppit kostnader för stöld och<br />
inbrott <strong>som</strong> vi tidigare har drabbats av under flera år.<br />
45
MÅNGKULTURELLT CENTRUM<br />
2006 2005<br />
Intäkter<br />
Grundbidrag not 1 7 477 270 6 744 000<br />
Projektintäkter not 2 3 441 670 3 685 217<br />
Utbildningsintäkter 868 150 310 921<br />
Bokförsäljning 239 417 397 899<br />
Försäljning mat och varor 272 783 338 351<br />
Övriga intäkter not 3 1 226 216 619 044<br />
Summa intäkter 13 525 506 12 095 432<br />
Kostnader<br />
Löner och övriga personalkostnader not 4 10 364 390 9 740 379<br />
Externa tjänster 588 284 1 040 611<br />
Övriga kostnader 2 172 063 1 453 413<br />
Inköp av mat och varor 195 203 288 914<br />
Avskrivningar enligt plan 116 559 161 838<br />
Summa kostnader 13 436 499 12 685 154<br />
Verksamhetsresultat 89 007 -589 722<br />
Finansiella intäkter<br />
Räntor 0 0<br />
Årets resultat 89 007 -589 722<br />
46
MÅNGKULTURELLT CENTRUM<br />
Tillgångar<br />
2006-12-31 2005-12-31<br />
Anläggningstillgångar<br />
Maskiner och inventarier not 5 305 295 58 867<br />
Omsättningstillgångar<br />
Lager böcker 520 913 218 848<br />
Lager mat och varor 28 218 30 748<br />
Skattekonto 293 090<br />
Kundfordringar 907 515 329 092<br />
Övriga kortfristiga fordringar 147 827<br />
Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 162 764 34 094<br />
1 767 237 905 872<br />
Kassa och bank<br />
Postgiro och kassa 454 631 1 316 141<br />
Summa tillgångar 2 527 163 2 280 880<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital<br />
Balanserad resultat -1 548 082 -958 359<br />
Årets resultat 89 007 -589 723<br />
-1 459 075 -1 548 082<br />
Kortfristiga skulder<br />
Leverantörsskulder 260 364 162 314<br />
Avräkning <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> 2 862 560 2 363 450<br />
Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter not 6 863 314 1 303 198<br />
3 986 238 3 828 962<br />
Summa eget kapital och skulder 2 527 163 2 280 880<br />
Ställda säkerheter Inga Inga<br />
Ansvarsförbindelser Inga Inga<br />
47
MÅNGKULTURELLT CENTRUM<br />
Redovisningsprinciper<br />
Årsredovisningen har upprättas enligt årsredovisningslagen.<br />
Under året beviljade projektbidrag redovisas <strong>som</strong> intäkt i den omfattning <strong>som</strong> de förbrukas under<br />
året 2006. De bidrag <strong>som</strong> ska användas under kommande år redovisas i årsredovisningen <strong>som</strong><br />
skuld.<br />
Maskiner och inventarier skrivs av på 5 år.<br />
Boklagret värderas till anskaffningsvärdet för böcker tryckta och inköpta under<br />
verksamhetsåret.<br />
Lager för mat & varor värderas efter inköpsvärde.<br />
not 1. grundbidrag 2006 2005<br />
<strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong> 5 177 000 5 077 000<br />
Stockholms läns landsting 1 000 000 900 000<br />
Statens kulturråd 1 300 270 767 000<br />
Summa grundbidrag 7 477 270 6 744 000<br />
not 2. projektbidrag<br />
beviljat<br />
Förbrukat<br />
06<br />
Överfört<br />
07<br />
<strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong><br />
NoBo 197 000 197 000 0<br />
Områdesstudie 100 000 100 000 0<br />
Utbildning - Barn och ungdom 200 000 200 000 0<br />
Utbildning - Utbildning och arbete 50 000 50 000 0<br />
FoU - Kommunledning 200 000 200 000 0<br />
Äldrestudie 20 000 20 000<br />
767 000 767 000 0<br />
Stockholms läns landsting<br />
beviljat<br />
Förbrukat<br />
06<br />
Överfört<br />
07<br />
Kultur i vården 25 000 25 000 0<br />
kunskapsstaffeten 200 000 200 000<br />
225 000 225 000<br />
Statliga projekt<br />
Helger och högtider - Statens Kulturråd 790 000 790 000 0<br />
Ester Shalev - Gerz 550 000 550 000 0<br />
Naturvårdsverket - forskning 100 000 100 000 0<br />
Arts & Diversity” Framtidens Kultur 70 000 70 000 0<br />
Justitiedepartementet 150 000 150 000 0<br />
Statenskulturråd Acces ”Arkivet” 360 000 200 000 160 000<br />
Statens kulturråd int. Konf 15 000 15 000 0<br />
Arbetslivsinstitutet 554 670 554 670 0<br />
2 589 670 2 429 670 160 000<br />
48
Övriga projekt<br />
Ersta Diakonisällskapet 20 000 20 000 0<br />
20 000 20 000 0<br />
not 3. övriga intäkter 2006 2005<br />
Avtalsintäkter 702 294 106 750<br />
Hyresintäkter 140 200 101 850<br />
Lönebidrag 361 524 396 884<br />
Fakturerade kostnader 22 198 13 560<br />
Summa övriga intäkter 1 226 216 619 044<br />
not 4. löner och övriga personalkostnader 2006 2005<br />
Löner 7 029 541 6 613 869<br />
Sociala avgifter 2 897 576 2 728 089<br />
Resor 195 661 217 205<br />
Kostnadsersättningar 8 113 29 817<br />
Övriga personalkostnader 233 499 151 399<br />
Summa löner och övriga personalkostnader 10 364 390 9 740 379<br />
Antalet årsarbetare under 2006 var 21,75 varav 13,0 var kvinnor och 8,75 män. (2005 19,75 varav<br />
kvinnor 11,50 och 8,25 män)Antalet sjukdagar var 237 vilket mostsvarar 10,89 per års<br />
Arbetare(2005 182 vilket mostsvarar 8,27 dagar per årsarbetare.<br />
Stiftelsen huvudman, <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>, borgar för åtagande enligt PL-KL (pensionsavtal för<br />
anställda inom <strong>kommun</strong> och landsting) samt tjänstegruppförsäkring. Ersättning till styrelsen<br />
utgår enligt regler för arvoden till förtroendevalda i <strong>Botkyrka</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Kostnader för styrelsearvode 2006 uppgick 50 177 kr (2005 25 107 kr)<br />
not 5. maskiner och inventarier 2006 2005<br />
ingående anskaffningsvärde 1 658 090 1 613 625<br />
Inköp 362 986 44 465<br />
Utgående anskaffningsvärde 2 021 076 1 658 090<br />
Ingående avskrivningar -1 599 223 -1 437 385<br />
Avskrivningar -116 558 -161 838<br />
Utgående ackumulerade avskrivningar -1 715 781 -1 599 223<br />
Utgående restvärde enligt plan 305 295 58 867<br />
not 6. upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2006 2005<br />
Erhållet bidrag överfört till kommande år 0 0<br />
Semesterlöneskuld 310 314 331 054<br />
Upplupna kostnader 0 234 144<br />
Förutbetalda intäkter 523 000 708 000<br />
Beräknat arvode till revision 30 000 30 000<br />
Summa upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 863 314 1 303 198<br />
49
FITTJA GÅRD 16 APRIL, 2006<br />
Gabriel Melki<br />
Issa Adnan<br />
Aram El Khoury<br />
Inger Roos<br />
Anne-Li Lehnberg<br />
Natalia Wrighed<br />
Fabian Norlin<br />
Antonella Pirrone<br />
Vår revisionsberättelse har avgivits den<br />
Mats Blomgren<br />
Auktoriserad revisor<br />
Birgitta Tay<br />
Lekmannarevisor<br />
50
VI HAR GRANSKAT årsredovisningen och bokföringen samt styrelsens förvaltning i<br />
Stiftelsen Sveriges Invandrarinstitut och Museum för år 2006. Det är styrelsen <strong>som</strong><br />
har ansvaret för räkenskapshandlingarna och förvaltningen och för att årsredovisningslagen<br />
tillämpas vid upprättandet av årsredovisningen. Vårt ansvar är att uttala oss<br />
om årsredovisningen och förvaltningen på grundval av vår revision.<br />
Revisionen har utförts i enlighet med god revisionssed i Sverige. Det innebär att<br />
vi planerat och genomfört revisionen för med hög men inte absolut säkerhet försäkra<br />
oss om att årsredovisningen inte innehåller väsentliga felaktigheter. En revision<br />
innefattar att granska ett urval av underlagen för belopp och annan information i räkenskapshandlingarna.<br />
I en revision ingår också att pröva redovisningsprinciperna och<br />
styrelsens tillämpning av dem samt att bedöma de betydelsefulla uppskattningar <strong>som</strong><br />
styrelsen gjort när den upprättat årsredovisningen samt att utvärdera den samlade<br />
informationen i årsredovisningen. Vi har granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden<br />
i stiftelsen för att kunna bedöma om styrelseledamot är ersättningsskyldig<br />
mot stiftelsen, om skäl för entledigande föreligger eller om ledamoten på annat sätt<br />
handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. Vi anser att vår revision<br />
ger oss rimlig grund våra uttalanden nedan.<br />
Årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen och ger en<br />
rättvisande bild av stiftelsens resultat och ställning i enlighet med god redovisningssed<br />
i Sverige. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar.<br />
Styrelseledamöterna har inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet.<br />
REVISIONS-<br />
BERÄTTELSE<br />
Till Styrelsen för<br />
Stiftelsen Sveriges Invandrarinstitut och Museum<br />
Org nr 812800-8243<br />
Fittja den<br />
Mats Blomgren<br />
Auktoriserad revisor<br />
Birgitta Tay<br />
Lekmannarevisor<br />
51
2006 VAR ETT nationellt Mångkulturår i Sverige. För <strong>Mångkulturellt</strong> <strong>centrum</strong> är det<br />
alltid mångkulturår. Vårt år 2006 kom att präglas av många nya kontakter och möten<br />
med människor och verksamheter <strong>som</strong> ville fördjupa sin kunskap eller förändra sin<br />
utgångspunkt i verksamheten.<br />
Vi mötte personalen på Nyckelviksskolan, Livrustkammaren, Svensk hemslöjds<br />
konsulenter, Dalateatern, integrationsstrategiska aktörer på Irland, europeiska nätverket<br />
för kunskap kring ett hållbart samhälle (EUKN), konstnärer, graffitimålare, lokala<br />
tjänstemän i <strong>kommun</strong>en ...<br />
Vi mötte många <strong>som</strong> sökte nya vägar för att förstå sig själva, förstå den egna<br />
verksamhetens möjligheter att verka och att förstå nya sociala och kulturella uttryck i<br />
den globala samtiden. En del kallade detta mångkultur, andra interkultur, världskultur<br />
eller mångfald. Oavsett val av begrepp har det funnits en samsyn kring behovet av<br />
fördjupade och vidgade perspektiv.