Samhällsbyggnadsnämnden den 1 juni 2012, Reviderad.pdf
Samhällsbyggnadsnämnden den 1 juni 2012, Reviderad.pdf
Samhällsbyggnadsnämnden den 1 juni 2012, Reviderad.pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>
Kallelse/föredragningslista 1 (3)<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> sammanträder<br />
Tid: Fredagen <strong>den</strong> 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>, klockan 08.00<br />
Plats: Sammanträdesrummet Möckeln, Skrantahöjdsvägen 35<br />
Ersättarna underrättas om sammanträdet.<br />
Handlingarna publiceras också på webbplatsen: www.karlskoga.se under Demokrati<br />
Fastställande av dagordning<br />
Val av justerare<br />
Förslag: Liselotte Eriksson (S), ersättare Hans Muth (M)<br />
Ären<strong>den</strong> Handlingar Föredragande<br />
Beslutsären<strong>den</strong><br />
1. Smultronet m fl - Storängen/Aggerud -<br />
Granskning av förslag till detaljplan<br />
x<br />
Bosse Björk<br />
2. Äspedalen - Ängsfallet - Utställning av förslag<br />
till detaljplan<br />
3. Österledskyrkan - Granskning av förslag till<br />
detaljplan<br />
4. Lonnen - Lonnhyttemon (Rosensjö 1:5, m fl)<br />
Antagande av detaljplan<br />
5. Karlskoga IP - Rävåsen (del av Bregår<strong>den</strong><br />
2:31)<br />
Utökat planområde för detaljplan<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
Bosse Björk<br />
Bosse Björk<br />
Bosse Björk<br />
Bosse Björk<br />
6. Kv Rapphönan, försäljning x Boss Björk<br />
Johan Ljung<br />
7. Reserapport från kommunkonferens Sveriges<br />
Byggindustrier<br />
8. Delegation, försäljning av mark inom Storängens<br />
handels- och industriområde, Högåsen<br />
2:139<br />
x<br />
x<br />
Stefan Larsson<br />
Johan Ljung<br />
9. Försäljning av Stråbergsmyren 2:33 m fl x<br />
omedelbar justering<br />
Johan Ljung<br />
10. Ekonomisk rapport x Stefan Larsson<br />
Ulla Lindqvist
Kallelse/föredragningslista 3 (3)<br />
Ären<strong>den</strong> Handlingar Föredragande<br />
11. Tilläggsuppdrag - Ny gymnasieskola i Karlskoga<br />
x<br />
Stefan Larsson<br />
12. Årsberättelse 2011 - Namnberedningen x Nina Lübeck<br />
13. Östervik 2:165, Gårdsnamn x Nina Lübeck<br />
14. Gårdsnamn fastigheten Mellan Granbergsdalstorp<br />
1:45<br />
x<br />
Nina Lübeck<br />
15. Kulturområdet Rosendal x Nina Lübeck<br />
16. Gender budgeting - inbjudan till föreläsningar x Eleonore Åkerlund<br />
17. Gemensam arbetsgrupp för effektivare beredning<br />
av strategiska ären<strong>den</strong><br />
18. Remiss- Regionalt trafikförsörjningsprogram<br />
för Örebro län<br />
19. Ansökan omkörningsförbud på E18 genom<br />
Karlskoga tättbebyggt område<br />
20. Uppföljning av avtal - Regional kollektivtrafikmyndighet<br />
21. Vattenskyddsområde och föreskrift avseende<br />
Gälleråsen och Timsälven<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
(Handlingsplan för<br />
sparsamkörning Ecodriving<br />
utgår)<br />
x<br />
Stefan Larsson<br />
Agnetha Köhler<br />
Agnetha Köhler<br />
Stefan Larsson<br />
Susanne Jarl<br />
Anmälningsären<strong>den</strong><br />
22. Delegationsären<strong>den</strong> Pärm<br />
23. Inkomna handlingar Pärm<br />
Informationsären<strong>den</strong><br />
24. Ny brandstation På sammanträdet Stefan Larsson
Kallelse/föredragningslista 3 (3)<br />
Ären<strong>den</strong> Handlingar Föredragande<br />
25. Samhällsbyggnadsinformation<br />
På sammanträdet<br />
Besparing <strong>2012</strong><br />
Ringduvan 4 och 5<br />
Geologen 7<br />
Möte Storängsud<strong>den</strong><br />
Möte med Trafikverket<br />
IT-policy<br />
Jämställdhetsprojekt<br />
Rapportsammanfattning<br />
Projektplan<br />
Personal och övriga frågor<br />
26. Delrapport 2 - Lokalutredning, På sammanträdet Jukka Tekonen<br />
Karlskoga <strong>den</strong> 23 maj <strong>2012</strong><br />
Sven-Olov Axelsson (S)<br />
Ordförande<br />
Presskonferens klockan 13:00, Biblioteket Skrantahöjdsvägen 35.
Ärende 1<br />
Smultronet m fl – Storängen/Aggerud – Granskning av förslag till detaljplan
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-22 SBN 2011.0135<br />
Handläggare:<br />
Bosse Björk<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Smultronet m fl - Storängen/Aggerud<br />
- beslut om granskning av förslag till detaljplan<br />
Sammanfattning<br />
Kvarteret Smultronet är beläget i stadsdelen Storängen strax väster om<br />
Degerforsvägen, i södra Karlskoga. I omgivningen finns flera kvarter,<br />
t ex Tranbäret, Lingonet och Nätvingen som likt kvarteret Smultronet<br />
utgörs av varierad villabebyggelse.<br />
I likhet med andra områ<strong>den</strong> i Karlskoga gäller en äldre detaljplan (1975)<br />
där utnyttjandegra<strong>den</strong>, hur stora hus som får byggas på respektive tomt,<br />
är tämligen begränsad. Detta skapar generellt problem i samband med<br />
bygglovgivning där ordinära villor från hustillverkare eller tämligen små<br />
tillbyggnader ofta kommer i konflikt med nuvarande bestämmelser. Det<br />
är vanligt att äldre planer inte medger <strong>den</strong> ytstandard som efterfrågas<br />
idag. Att dagens bostadshus tar större plats beror inte bara på önskemål<br />
om större rum, mm från <strong>den</strong> som ska bo. Skärpta bestämmelser vad<br />
gäller energieffektivitet leder till tjockare väggar som tar mer plats och<br />
skärpta bestämmelser avseende tillgänglighet leder till att fler villor<br />
byggs eller byggs till i ett plan vilket är mer ytkrävande på tomten. Ett<br />
arbete med att ersätta dessa detaljplaner pågår, dels som enskilda<br />
detaljplaner med detta som huvudsyfte, dels i samband med planläggning<br />
där även andra frågor regleras.<br />
Planläggningens huvudsakliga syfte är således att utöka utnyttjandegra<strong>den</strong><br />
inom kvarteret Smultronet och omgivande kvarter så att ordinära<br />
villor kan byggas med <strong>den</strong> standard som efterfrågas idag och kommande<br />
år, genom nybyggnad eller som tillbyggnader av befintliga bostadshus.<br />
Planen omfattar även andra frågor, t ex justeringar av kvartersgränser och<br />
byggrätter samt en del allmän platsmark. Inga nya tomter tillkommer.<br />
Samråd har hållits genom utskick av planhandlingar till berörda sakägare<br />
och övriga remissinstanser.<br />
Länsstyrelsen efterfrågar i sitt yttrande en bullerberäkning med anledning<br />
av närheten till Degerforsvägen tillika länsväg 205/243. En sådan<br />
bullerberäkning kommer göras innan granskningsförfarandet och<br />
resultatet kommer redovisas i planhandlingen.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 1\tjänsteskrivelse med hut sbf.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (3)<br />
De yttran<strong>den</strong> som inkommit under samrådsti<strong>den</strong>, kommentarer till dessa<br />
samt förslag till ändringar i planförslaget redovisas i en särskild<br />
samrådsredogörelse.<br />
Konsekvensbeskrivning<br />
De förändringar detaljplanen medger är neutrala i de flesta frågor. Vissa<br />
positiva effekter bedöms ökade utbyggnadsmöjligheter kunna ge<br />
avseende energieffektivisering samt generell tillväxt och utveckling.<br />
Beslutsunderlag<br />
Denna tjänsteskrivelse 22 maj <strong>2012</strong>.<br />
Samrådsredogörelse 22 maj <strong>2012</strong>.<br />
Samrådshandling detaljplan upprättad 30 mars <strong>2012</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. SBN uppdrar åt samhällsbyggnadsförvaltningen att ställa ut<br />
förslag till detaljplan för Smultronet m fl – Storängen/Aggerud<br />
för granskning med de revideringar som anges i kommentarerna<br />
till samrådsredogörelsen.<br />
2. SBN kungör sitt ställningstagande att planförslaget inte kommer<br />
att medföra någon betydande miljöpåverkan samt korrigera angivet<br />
lagrum i beslutet om behovsbedömning till PBL 4 kap 34 §.<br />
Bosse Björk<br />
Planchef<br />
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling – sammanfattande bedömning<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Stadsbyggnadskontoret<br />
SBF Stab
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling - sammanfattande bedömning av förslag till beslut<br />
Aspekter<br />
Sociala/<br />
kulturella<br />
Beslutsförslaget har …<br />
en positiv<br />
påverkan<br />
Barnkonventionen<br />
X<br />
Dialog och inflytande<br />
X<br />
Folkhälsa<br />
X<br />
Jämlikhet och social rättvisa<br />
X<br />
Jämställdhet<br />
X<br />
Kulturmiljö/kulturella<br />
omgivningar<br />
ingen<br />
påverkan<br />
X<br />
en negativ<br />
påverkan<br />
Beskrivning av konsekvenser utifrån checklistan<br />
Lyft särskilt fram konsekvenser som kommer i konflikt med andra aspekter av hållbar utveckling.<br />
Miljörelaterad hälsa<br />
X Bullerutredning ökar kunskap om behov av åtgärder.<br />
Ekologiska<br />
Avfall<br />
X<br />
Biologisk mångfald<br />
X<br />
Energi<br />
X<br />
Konsumtion<br />
X<br />
Transporter<br />
X<br />
Ekonomiska<br />
Vatten, luft och mark<br />
X<br />
Kommunens ekonomi<br />
X<br />
Kostnadseffektivitet<br />
X<br />
Tillväxt<br />
X
1 (4)<br />
Detaljplan för<br />
SMULTRONET M FL - STORÄNGEN/AGGERUD<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad <strong>2012</strong>-03-30<br />
av samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga<br />
SAMRÅDSREDOGÖRELSE<br />
SAMRÅDSUTSKICK Samråd med privata sakägare har skett genom att kompletta handlingar sänts<br />
ut per brev till 16 april <strong>2012</strong>.<br />
Eventuella synpunkter skulle ha varit samhällsbyggnadsförvaltningen tillhanda<br />
senast <strong>den</strong> 3 maj <strong>2012</strong>.<br />
YTTRANDEN Ägaren till fastigheten Smultronet 5, har inkommit med ett yttrande, bilaga 1.<br />
FRÅN PRIVATA<br />
SAKÄGARE Kommentar:<br />
Den generella utnyttjandegra<strong>den</strong> som används inom tätorten när detaljplaner<br />
ändras eller ersätts är 240 m² för huvudbyggnad plus 80 m² för komplementbyggnader<br />
som uthus och garage och utgår från en ”normalstor villatomt” runt<br />
1000 m². Om tomten är avsevärt större eller mindre kan utnyttjandegra<strong>den</strong><br />
anpassas uppåt eller neråt. Ambitionen är att hålla samma utnyttjan<strong>den</strong>ivå inom<br />
hela kvarter eller större delar av kvarter varför avgränsningen mellan hur stora<br />
tomter som får en viss utnyttjandegrad överlappar varandra. Det finns således<br />
ingen absolut gräns för när en utnyttjandegradsnivå ersätts av en annan och det är<br />
anledningen till att en tomt som är något mindre än en annan ändå kan ges en<br />
utnyttjandegrad som är större. Därutöver kan bedömningar göras beroende på<br />
specifika omständigheter som topografi, gestaltningsmässiga skäl, mm.<br />
Sammantaget utökas dock utnyttjandegra<strong>den</strong> för att bättre motsvara dagens<br />
önskemål och standard och att utvecklingsmöjligheterna för Karlskoga som ort och<br />
kommun därmed förbättras. Karlskoga kommuns stadsarkitekt har deltagit i<br />
upprättandet av planhandlingarna, däribland bedömningen av utnyttjandegrad,<br />
vilket framgår i planbeskrivningen. Några önskemål om förändrade nivåer har inte<br />
kunnat uttydas i detta yttrande och inga andra yttran<strong>den</strong> med synpunkter på<br />
utnyttjandegra<strong>den</strong> har inkommit.<br />
SAMRÅDSREMISS<br />
Planförslaget har under ti<strong>den</strong> 16 april till 3 maj <strong>2012</strong> även varit utsänd till<br />
kommunala förvaltningar och andra berörda instanser.<br />
Karlskoga Fjärrvärme meddelar att inrättande av ledningsrätter för<br />
fjärrvärmeledningar pågår för fastigheterna Vinbäret 3 och Vinbäret 7.<br />
Kommentar:<br />
Planbeskrivningen kompletteras med nämnda uppgifter.<br />
2 (3)
SBF - Mark- och Exploatering noterar att fastigheten Blåbäret 1 kan tillföras mark<br />
från Aggerud 2:65.<br />
Kommentar:<br />
Nämnda uppgift korrigeras i planbeskrivningen.<br />
Lantmäteriet har hittat en avvikelse avseende ledningsrätter i kv Lingonet och har<br />
också noterat ett glapp mellan nya och gamla planen väster om kv Nätvingen samt<br />
i norr mellan kvarteren Sävsländan och Aprikosen. Man undrar vidare om<br />
parknamn ska skrivas ut, i det här fallet Blåbärsparken. Slutligen uppfattas<br />
kombinationen park/gc-väg som udda mitt i gatan.<br />
Kommentar:<br />
Planbeskrivning korrigeras avseende fastigheter som berörs av ledningsrätt.<br />
Planområdet justeras för att ta bort nämnda glapp mellan <strong>den</strong>na nya och gällande<br />
detaljplan. Grundkartan kompletteras med det officiella namnet på parken vid<br />
Blåbärsvägen, Blåbärparken. De båda befintliga avstängningarna av<br />
Storängsvägen respektive Lingonvägen ges beteckningen GCM-väg istället<br />
(gång-, cykel- och mopedväg).<br />
Trafikverket har inkommit med ett yttrande, bilaga 2.<br />
Kommentar:<br />
En bullerutredning enligt önskemål genomförs. Eftersom bullerkällan Degerforsvägen/länsväg<br />
205/243 liksom kvarteret närmast vägen ligger utanför planområdet<br />
och en skärmning mot bostadskvarteren bör placeras utmed Degerforsvägen leder<br />
det inte till någon reglering i <strong>den</strong>na detaljplan. Uppgifter om bullernivåer redovisas<br />
dock i <strong>den</strong> kommande granskningshandlingen. Då det avser befintliga bostadshus<br />
och en väg som Trafikverket har väghållaransvaret för förutsätts ansvaret för<br />
eventuella framtida skärmningsåtgärder också vila på Trafikverket.<br />
Övriga kommunala instanser har inte haft något att erinra mot planförslaget eller<br />
valt att inte yttra sig.<br />
Länsstyrelsen har inkommit med ett yttrande, bilaga 3.<br />
Kommentar:<br />
Se kommentar till Trafikverkets yttrande.<br />
ÖVRIGA<br />
KOMMENTARER<br />
Utnyttjandegradsnivån för fastigheter där huvudbyggnader får uppföras upp till<br />
en byggnadsarea på 200 m² ges en utnyttjandegrad på 70 m² för komplementbyggnader<br />
istället för 60 m². Denna justering berör hela eller delar av kvarteren<br />
Nätvingen, Lingonet, Smultronet, Krusbäret, Vinbäret och Åkerbäret.<br />
Angivet lagrum för beslut om behovsbedömning för betydande miljöpåverkan<br />
korrigeras till PBL 4 kap 34 § eftersom handläggningen sker enligt nya plan- och<br />
bygglagen.<br />
3 (3)
FÖRSLAG TILL<br />
BESLUT<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås att med de under rubrikerna kommentarer<br />
föreslagna ändringarna ställa ut detaljplanen för Smultronet m fl – Storängen<br />
/Aggerud för granskning, att kungöra sitt ställningstagande om att planförslaget<br />
inte kommer att medföra någon betydande miljöpåverkan samt korrigera angivet<br />
lagrum i beslutet om behovsbedömning till PBL 4 kap 34 §.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>-05-22<br />
Bosse Björk<br />
Planchef<br />
BILAGA 1
BILAGA 2
BILAGA 3
SAMRÅDSHANDLING<br />
Förslag till detaljplan för<br />
Smultronet m fl<br />
- Storängen/Aggerud<br />
Normalt planförfarande - nya PBL<br />
Upprättad 30 mars <strong>2012</strong><br />
SAMRÅD 16 april - 3 maj <strong>2012</strong><br />
upprättad av samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Karlskoga kommun
2 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 3 (14)<br />
NORMALT PLANFORFARANDE – NYA PBL - Samrådshandling<br />
Detaljplan för<br />
Smultronet m fl - Storängen/Aggerud<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad <strong>2012</strong>-03-30<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga kommun<br />
P L A N B E S K R I V N I N G<br />
HANDLINGAR<br />
Plankarta med bestämmelser<br />
Planbeskrivning med<br />
genomförandefrågor<br />
(Samrådsredogörelse)<br />
(Fastighetsförteckning)<br />
SYFTE<br />
PLANDATA<br />
Läge<br />
Omfattning<br />
Areal<br />
Markägarförhållan<strong>den</strong><br />
Huvudsyftet med planen är att utöka utnyttjandegrad och byggrätter,<br />
d v s hur stort man får bygga.<br />
Planområdet är beläget där stadsdelarna<br />
Storängen och Aggerud möts<br />
i södra delen av Karlskoga tätort.<br />
Planområdet omfattar bostadskvarteren<br />
Tvåvingen, Nätvingen, Blåbäret,<br />
Lingonet, Tranbäret, Krusbäret, Vinbäret,<br />
Äpplet, Åkerbäret och Smultronet.<br />
Planområdets areal är ca 130 000 m² (13 ha).<br />
Villafastigheterna inom planområdet är i privat ägo. Övrig mark ägs av<br />
Karlskoga kommun.<br />
TIDIGARE STÄLL-<br />
NINGSTAGANDEN<br />
Detaljplan<br />
För området gäller följande detaljplaner:<br />
Nr 257 Kv Aggerudsskolan, mm, laga kraft 1976-12-17, akt nr 1883K-<br />
5524.<br />
Nr 262 Kv Nätvingen, laga kraft 1976-12-17, akt nr 1883K-5557.<br />
Nr 329 Del av kv Nätvingen-Snösländan, laga kraft 1989-11-20, akt nr<br />
1883-P 89/17.<br />
Översiktsplan I översiktsplanen för Karlskoga kommun, antagen 1 mars 2011<br />
omnämns inte området specifikt.<br />
Planens intentioner strider inte mot översiktsplanen.
4 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD<br />
Tomtindelning<br />
Inom området gäller följande tomtindelning (fastighetsindelningsbestämmelser<br />
enligt nya PBL (SFS 2010:900):<br />
Tranbäret 1-12, fastställd 1962-01-20, akt nr 1883K-3459<br />
Smultronet 1-16, fastställd 1962-03-24, akt nr 1883K-3503<br />
Åkerbäret 1-9, fastställd 1962-03-24, akt nr 1883K-3503<br />
Lingonet 1-10 och 12-16, fastställd 1962-04-13, akt nr 1883K-3524<br />
Äpplet 1-12, fastställd 1962-07-23, akt nr 1883K-3590<br />
Krusbäret 1-8, fastställd 1962-07-23, akt nr 1883K-3593<br />
Vinbäret 1-8, fastställd 1962-07-23, akt nr 1883K-3593<br />
Blåbäret 1-3, fastställd 1968-11-26, akt nr 1883K-4643<br />
Nr 257<br />
Nr 262<br />
Utdrag från gällande detaljplaner för det nu aktuella planområdet.<br />
Den röda linjen markerar <strong>den</strong> nya planens omfattning. De båda<br />
mindre planerna kommer ersättas helt när <strong>den</strong> nya planen vinner<br />
laga kraft. Gällande planer reglerar generellt för friliggande villor, i<br />
de flesta kvarteren för en våning (vilket även medger 1½-plan)<br />
men i några kvarter för två fulla våningar. I kv Tvåvingen regleras<br />
dock att alla tomter utom en ska bebyggas med kedjehus. Den<br />
nyaste planen (329) från 1989 gjordes för att ta bort en passage<br />
genom nuvarande kv Nätvingen som aldrig funnits i praktiken.<br />
Nr 329
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 5 (14)<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Bebyggelse och<br />
användningssätt<br />
Planområdet omfattar 10 bostadskvarter där de allra flesta fastigheterna<br />
är bebyggda med villor i 1 eller 1½. Kv Blåbäret, Lingonet och Tranbäret<br />
är planlagda för två våningar, övriga för en våning. I kv Tvåvingen är alla<br />
hus utom ett planlagda och byggda som kedjehus. De flesta villorna är<br />
byggda under 1960- och 70-talen med det finns både äldre och yngre<br />
hus.<br />
Bebyggelsen har varierat utförande men många kvarter eller delar av<br />
kvarter har var för sig homogen utformning. På de allra flesta fastigheter<br />
finns en eller flera komplementbyggnader varav många är sammanbyggda<br />
med huvudbyggna<strong>den</strong>.<br />
Bebyggelsen närmast runt planområdet består också av villor.<br />
Bebyggelsen i kv<br />
består av villor av<br />
varierad ålder och<br />
utförande.<br />
Verksamheter<br />
Mark och vegetation<br />
Trafik och parkering<br />
Det bedrivs inga verksamheter inom planområdet.<br />
Ett stycke norr om planområdet ligger Aggerudsskolan och strax sydost<br />
om planområdet ligger Storängens handels- och industriområde.<br />
Planområdet sluttar generellt från norr mot söder där <strong>den</strong> allra nordligaste<br />
delen är relativt kuperad.<br />
Vegetationen utgörs av uppväxta trädgårdar med klippta gräsmattor inramade<br />
av häckar, staket, träd och planteringar.<br />
I områdets östra del, i anslutning till kv Åkerbäret finns en parkyta där det<br />
även finns en enkel lekplats.<br />
I områdets norra och västra del finns skogspartier.<br />
Området nås dels söderifrån där gatunätet ansluter till Fisksjöle<strong>den</strong>, vilken<br />
är <strong>den</strong> södra länken i sta<strong>den</strong>s ringledssystem, dels norrifrån där<br />
gatunätet ansluter i två punkter mot Blockstensvägen, huvudgata som<br />
liksom Fisksjöle<strong>den</strong> ansluter till Degerforsvägen/länsväg 205/243.<br />
På Nyponvägen, Storängsvägen, Lingonvägen och Jordgubbsvägen<br />
finns avstängningar vars syfte är att undvika smittrafik genom villaområdet.<br />
Det går inte att ta sig med bil genom området.<br />
Parkering sker företrädelsevis på egna tomter men kanstensparkering<br />
på gatan förekommer.<br />
Bl a Storängsvägen<br />
har försetts med<br />
vändplan för att undvika<br />
smittrafik genom<br />
villakvarteren.
6 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD<br />
Vid Blåbärsvägen<br />
finns en parkyta med<br />
en liten lekplats som<br />
avses behållas oförändrad.<br />
Här ligger<br />
även områdets transformatorstation.<br />
Allmän platsmark<br />
Ledningar och övriga<br />
tekniska anläggningar<br />
Förutom lokalgatorna finns 6 ytor parkmark avvarierande storlek inom<br />
planområdet. En av dessa är en skött parkyta med en lekplats, en är ett<br />
skogsparti medan övriga fyra är släpp mellan kvarter med gång-/<br />
cykelvägsanslutningar mot eller mellan villagatorna.<br />
Området är anslutet till de allmänna ledningsnäten.<br />
I kvarteren Nätvingen, Lingonet och Tranbäret korsar allmänna ledningar<br />
över en eller flera fastigheter för att nå intilliggande fastigheter. I gällande<br />
plan finns u-områ<strong>den</strong> som säkrar dessa ledningar.<br />
I kv Tvåvingen finns ett u-område och en ännu större ledningsrätt som<br />
inte använts för att lägga ledningar.<br />
I anslutning till parkområdet vid Blåbärsvägen finns en transformatorstation.<br />
På flera ställen har<br />
va-ledningar dragits<br />
över andra<br />
tomter genom<br />
kvarter fram till<br />
enskilda fastigheter,<br />
bl a i kv<br />
Lingonet till höger<br />
på bil<strong>den</strong>.<br />
FÖRÄNDRINGAR<br />
Bebyggelse och<br />
användningssätt<br />
Områdets grundstruktur och omfattning ändras inte, inga nya tomter<br />
tillkommer, samtliga fastigheter utom en förutsätts kvartstå oförändrade<br />
till ytan. Fastigheten Blåbäret 1 ges möjlighet att utökas mot väster, fram<br />
till kurvan på Blåbärsvägen, mark som till större delen redan disponeras.<br />
Utnyttjandegra<strong>den</strong>, d v s hur stort man får bygga, utökas för en stor del<br />
av fastigheterna till <strong>den</strong> nivå som numera generellt används inom tätorten,<br />
max 240 m² byggnadsarea för huvudbyggnad och därutöver 80 m²<br />
för garage och andra komplementbyggnader. För ett antal fastigheter<br />
som har en tomtareal under ca 900 m², begränsas utnyttjandegra<strong>den</strong> till<br />
200 m² för huvudbyggnad och 60 m² för komplementbyggnader och för
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 7 (14)<br />
Den här ytan väster<br />
om Blåbäret 1<br />
är redan en del av<br />
tomten och bör<br />
därför regleras över<br />
till fastigheten. I<br />
övrigt föreslås inga<br />
förändringar av<br />
befintliga fastigheter<br />
och inga nya<br />
tomter tillkommer.<br />
fastigheter under ca 700 m² till 180 m² för huvudbyggnad och 60 m² för<br />
komplementbyggnader.<br />
Byggrätterna utökas för ett 30-tal fastigheter som gränsar mot grönområ<strong>den</strong>,<br />
där <strong>den</strong> yta som inte får bebyggas begränsas till 2 meter. Ut<br />
mot gator behålls eller justeras <strong>den</strong> s k förgårdsmarken till vedertagna 6<br />
meter, undantaget några få punkter där befintliga huvudbyggnaders läge<br />
får utgöra gräns för förgårdsmarken. Samtliga fastigheter, undantaget i<br />
kv Tvåvingen som regleras för kedjehus, ska vara friliggande och får bebyggas<br />
i högst två våningar vilket är en ökning för de flesta kvarteren. Vid<br />
två fulla våningar ska takvinkeln av gestaltningsskäl vara mellan 10 och<br />
27 grader och vin<strong>den</strong> får då heller inte inredas.<br />
Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnader är 2,5 meter.<br />
Verksamhet<br />
Trafik<br />
Mark och vegetation<br />
Allmän platsmark<br />
Teknisk försörjning<br />
Inga verksamheter är planerade inom planområdet.<br />
Inga förändringar görs i det allmänna gatunätet. Samtliga gator regleras<br />
som lokalgator och samtliga avstängningar behålls.<br />
Befintlig gång-/cykelväg behålls oförändrade och regleras i planen.<br />
Inga bestämmelser som reglerar krav avseende mark och vegetation<br />
läggs in i planen.<br />
All allmän platsmark behålls oförändrad till ytan, undantaget <strong>den</strong> yta i<br />
hörnet Blåbärsvägen som omvandlas till bostadskvarter och kan läggas<br />
till kv Blåbäret.<br />
Grönytan vid kvarteret Åkerbäret och passagen mellan Storängsvägen<br />
och Blåbärsvägen regleras som park, d v s de ska ha högre skötselgrad,<br />
medan övriga ytor regleras som naturmark.<br />
Plangenomförandet kräver inga förändringar eller åtgärder avseende de<br />
allmänna ledningsnäten. U-områ<strong>den</strong> läggs in för befintliga ledningar och<br />
ledningrätter i kvarteren Tvåvingen, Nätvingen, Lingonet och Tranbäret.<br />
Ett användningsområdet runt <strong>den</strong> befintliga transformatorstationen utökas<br />
något.
8 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD<br />
Samtliga befintliga<br />
avstängningar som<br />
förhindrar smittrafik<br />
genom området<br />
behålls oförändrade,<br />
bl a <strong>den</strong> här<br />
på Lingonvägen.<br />
Störningar och risker<br />
Miljökonsekvenser<br />
Administrativa frågor<br />
Avståndet mellan bostdshus och trafiklederna Fisksjöle<strong>den</strong> respektive<br />
Degerforsvägen är som närmast ca 40 meter. Eftersom det handlar om<br />
befintliga bostadshus och befintliga gator är utgångspunkten för när<br />
skärmande åtgärder kan vara befogat 65 dBA vilket inte bedöms vara<br />
aktuellt i det här fallet.<br />
Det finns inga geotekniska undersökningar gjorda i området. Området<br />
innehåller till större delen små höjdskillnader och <strong>den</strong> mera kuperade<br />
norra delen utgörs i stor utsträckning av berg varför det inte bedöms finnas<br />
risk för ras eller skred. Det finns heller ingen risk för översvämningar.<br />
De förändringar planen medger är försumbara jämfört med dagens användning.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen har 2011-11-16 beslutat att en<br />
miljöbedömning om betydande miljöpåverkan enligt PBL inte behöver<br />
göras.<br />
De lokala miljökonsekvenserna bedöms försumbara och i ett vidare<br />
miljöperspektiv anses de förändringar planen medger inte ge någon miljöpåverkan<br />
alls.<br />
Då planen bekostas med kommunala medel får planavgift tas ut<br />
vid framtida bygglovgivning.<br />
Enda untaget från ovanstående är fastigheten Smultronet 15 som genom<br />
planavtal erlagt sin del av plankostna<strong>den</strong>.<br />
Följande detaljplaner utgår i sin helhet när <strong>den</strong>na plan vinner laga kraft:<br />
Nr 262 Kv Nätvingen, laga kraft 1976-12-17, akt nr 1883K-5557.<br />
Nr 329 Del av kv Nätvingen-Snösländan, laga kraft 1989-11-20, akt nr<br />
1883-P 89/17.<br />
Samtliga tomtindelningar (fastighetsindelningsbestämmelser enligt nya<br />
PBL (SFS 2010:900) som redovisas på sidan 3 i detta dokument upphör<br />
att gälla i och med att <strong>den</strong>na plan vinner laga kraft.<br />
Se även genomförandedelen.<br />
Samråd<br />
(Samråd pågår).
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 9 (14)<br />
GENOMFÖRANDE-<br />
FRÅGOR<br />
Handläggning och<br />
tidplan<br />
Antagande<br />
Genomförandetid<br />
Huvudmannaskap och<br />
ansvarsfördelning<br />
Avtal<br />
Detaljplanen handläggs med normalt planförfarande enligt lagstiftningen i<br />
nya plan- och bygglagen (PBL - SFS 2010/900) som gäller från 2 maj<br />
2011. Planuppdrag gavs <strong>den</strong> 16 november 2011.<br />
Handläggningen genomförs under <strong>2012</strong> och planen för väntas vinna laga<br />
kraft under hösten <strong>2012</strong>.<br />
Då detaljplanen inte strider mot översiktsplanen och i övrigt inte är av<br />
principiell art förslås att <strong>den</strong> kan antas av samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>.<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> skall vara 5 år efter att planen vunnit laga kraft.<br />
Ansvarig för planens genomförande är kommunen.<br />
Kommunen är huvudman för gator och allmän platsmark.<br />
Karlskoga Energi & Miljö AB är huvudman för de allmänna ledningsnäten.<br />
Respektive fastighetsägare är i övrigt ansvarig för åtgärder på <strong>den</strong> egna<br />
fastigheten.<br />
Mellan ägarna till fastigheten Smultronet 15, Jörgen och Elisabeth Gustafsson<br />
och samhällsbyggnadsförvaltningen finns ett avtal som reglerar<br />
<strong>den</strong>na fastighets del av plankostna<strong>den</strong>.<br />
Fastighetsbildning och Fastigheten Blåbäret 1 kan tillföras mark från fastigheten Aggerud 2:61.<br />
fastighetsrättsliga En fastighet runt befintlig transformatorstation kan avstyckas från Aggekonsekvenser<br />
rud 2:65.<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder för övriga fastigheter<br />
inom planområdet.<br />
Behov finns av att komplettera med tre ledningsrätter och eventuellt ta<br />
bort två ledningsrätter.<br />
Kv Tvåvingen<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Tvåvingen.<br />
I kv Tvåvingen finns två ledningsrätter vilka berör fastigheterna Tvåvingen<br />
5 respektive 7, 8, 9 och 10. Eftersom ledningsrätten inte har använts<br />
kan <strong>den</strong> eventuellt avvecklas (u-område kommer då att utgå ur<br />
planen).<br />
Kv Nätvingen<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Nätvingen.<br />
I kv Nätvingen finns en ledningsrätt vilken berör fastigheterna Nätvingen<br />
9 och 10.<br />
Blåbäret.<br />
Fastigheten Blåbäret 1 kan tillföras mark från fastigheten Aggerud 2:61<br />
om ett avtal om marköverlåtelse träffas mellan berörda fastighetsägare.<br />
I övrigt förutsätter planen inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Blåbäret.<br />
Kv Lingonet<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Nätvingen.<br />
I kv Lingonet finns en ledningsrätt som berör Lingonet 2. Ytterligare två<br />
ledningsrätter bör skapas för för befintliga ledningar som i så fall kommer<br />
beröra Lingonet 1, 2, 13, 14 och 15 respektive Lingonet 5, 7, 8, 9<br />
och 10.<br />
Kv Tranbäret<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Tranbäret.<br />
I kv Nätvingen bör en ledningsrätt skapas för en befintlig ledning vilken i<br />
så fall kommer beröra fastigheterna Tranbäret 10 och 11.
10 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD<br />
Kv Krusbäret<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Krusbäret.<br />
Kv Vinbäret<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Vinbäret.<br />
Kv Äpplet<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Äpplet.<br />
Kv Åkerbäret<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Åkerbäret.<br />
Kv Smultronet<br />
Planen förutsätter inga fastighetsrättsliga åtgärder i kv Smultronet.<br />
Ledningsrätter<br />
Planekonomi<br />
Tekniska utredningar<br />
Nya ledningsrätter för befintliga ledningar bör inrättas i kvarteren<br />
Lingonet och Tranbäret (se ovan).<br />
En befintlig ledningsrätt i kv Tvåvingen som inte används bör utgå.<br />
Planläggning bekostas initialt av Karlskoga kommun.<br />
Ägarna till fastigheten Smultronet 15 bekostar planläggning för <strong>den</strong> egna<br />
fastigheten enligt avtal.<br />
Planavgift får tas ut vid framtida bygglovgivning, undantaget för<br />
Smultronet 15.<br />
Kostnader för eventuell fastighetsreglering och markköp regleras med<br />
ägaren till fastigheten Blåbäret 1 i ett eventuellt framtida avtal.<br />
Karlskoga Elnät bekostar avstyckning och markköp alternativt arrende<br />
för befintlig transformatorstation.<br />
Karlskoga Energi & Miljö bekostar inrättandet av ledningsrätter.<br />
Fastighetsägare bekostar eventuella åtgärder på sina respektive fastigheter.<br />
Det planen medger bedöms inte innebära några förändrade kostnader<br />
för kommunen<br />
Fastighetsägare, eller av <strong>den</strong>ne anlitad byggherre/entreprenör, är ansvarig<br />
för erforderliga tekniska utredningar inför byggande eller andra åtgärder<br />
på respektive fastighet.<br />
MEDVERKANDE<br />
TJÄNSTEMÄN<br />
Detaljplanen är upprättad av planchef Bosse Björk, i samarbete med<br />
plansekreterare Hans Bohlin, planarkitekt Ida Mangsbo (Sweco) och<br />
stadsarkitekt Bertil Malmström (Sweco).<br />
Övriga tjänstemän som deltagit är:<br />
Johan Ljung, samhällsbyggnadsförvaltningen, mark- och exploatering<br />
Håkan Blomqvist, samhällsbyggnadsförvaltningen, bygglov<br />
Eleonore Åkerlund, samhällsbyggnadsförvaltningen, lantmäteri<br />
Terese Riddersand, samhällsbyggnadsförvaltningen, miljöskydd<br />
Sif Eklund, samhällsbyggnadsförvaltningen, park<br />
Stig Rengman, samhällsbyggnadsförvaltningen, fastighet/gata<br />
Lars Näsström, KS Ledningskontor<br />
Jenny Johrin, Karlskoga Energi & Miljö AB<br />
Pontus Nermark, Karlskoga Energi & Miljö AB<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Bosse Björk<br />
planchef
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 11 (14)<br />
PLANKARTA<br />
gcväg
12 (14) Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD
Detaljplan - Smultronet m fl - SAMRÅD 13 (14)
SAMRÅDSHANDLING<br />
Smultronet m fl - Storängen/Aggerud<br />
Samråd 16 april - 3 maj <strong>2012</strong>
Samrådstid 16 april - 3 maj <strong>2012</strong><br />
PLANBESTÄMMELSER<br />
Följande gäller inom områ<strong>den</strong> som har nedanstående beteckning. Där beteckningen saknas gäller<br />
bestämmelsen inom hela planområdet. Endast angiven användning och utformning är tillåten.<br />
GRÄNSER<br />
Planområdesgränsen redovisas 3 m utanför området.<br />
Användningsgräns<br />
Egenskapsgräns<br />
ANVÄNDNING AV MARK OCH VATTEN<br />
Allmänna platser<br />
LOKALGATA<br />
PARK<br />
NATUR<br />
Kvartersmark<br />
B<br />
E1<br />
Lokaltrafik<br />
Anlagd park<br />
Naturområde<br />
Bostäder<br />
Teknisk anläggning, transformatorstation<br />
UTFORMNING AV ALLMÄNNA PLATSER<br />
lek<br />
Lekplats<br />
gcmväg<br />
Gång- och cykelväg<br />
UTNYTTJANDEGRAD / FASTIGHETSINDELNING<br />
e1 000/00<br />
BEGRÄNSNINGAR AV MARKENS BEBYGGANDE<br />
u1<br />
Utformning<br />
I-II<br />
fril<br />
kedjehus<br />
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER<br />
Största byggnadsarea för huvudbyggnad/komplementbyggnader per fastighet<br />
Marken får inte bebyggas<br />
Marken skall vara tillgänglig för allmänna underjordiska ledningar<br />
Högsta byggnadshöjd i meter för komplementbyggnader<br />
Minsta respektive största taklutning i grader vid två fulla våningar<br />
Högsta antal våningar<br />
Endast friliggande hus<br />
Endast kedjehus<br />
Genomförandetid<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> är 5 år från <strong>den</strong> dag planen vinner laga kraft<br />
2:71 4<br />
BOFORS, MALLEN<br />
Hultmansgatan<br />
Lr<br />
TECKENFÖRKLARING GRUNDKARTA<br />
Använd gräns, Plangräns<br />
Traktgräns<br />
Kvarterstrakt<br />
Fastighetsgräns<br />
Slänt<br />
Stödmur<br />
Vägkant<br />
Staket<br />
Spår<br />
Fastighetsbeteckningar<br />
Traktnamn, Kvartersnamn<br />
Gatunamn<br />
Ledningsrätt<br />
Grundkartan framställd genom uttag från kartdatabasen<br />
X = 79400<br />
Y = 27600<br />
Bostadshus, Uthus<br />
Allmän byggnad, Kyrka<br />
Transformator, Skärmtak<br />
Industribyggnad<br />
Träd<br />
Koordinater<br />
Rutnätspunkt<br />
Koordinatsystem Karlskoga 70 65:-1<br />
Höjdsystem Rikets Epok 1900<br />
Mätklass II<br />
SKALA 1: 1000<br />
0 20 40 60 80 100<br />
DETALJPLAN<br />
Denna detaljplan reglerar vad marken (och vattnet) får användas till och hur <strong>den</strong> får bebyggas. Regleringen<br />
sker med stöd av plan- och bygglagen, PBL, och omfattar de på <strong>den</strong>na plankarta angivna bestämmelser.<br />
Därutöver finns i PBL generella bestämmelser som skall iakttas vid byggande. Till planens laga handling<br />
finns en beskrivning som är ett tolkningshjälpmedel till planens formella innebörd.<br />
KARLSKOGA KOMMUN<br />
Serv Servitut <strong>2012</strong>-03-30<br />
SBN LAGA KRAFT<br />
......................................................................<br />
Bosse Björk, planchef<br />
Meter<br />
Smultronet mfl<br />
-Storängen/Aggerud<br />
NORMALT<br />
PLANFÖRFARANDE<br />
GRANSKNINGSHANDLING<br />
NYA PBL<br />
.......................................... ..........................................
Ärende 2<br />
Äspedalen - Ängsfallet – Utställning av förslag till detaljplan
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-23 SBN <strong>2012</strong>.0072<br />
Handläggare:<br />
Bosse Björk<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Äspedalen - Ängfallet<br />
- beslut om granskning av förslag till detaljplan<br />
Sammanfattning<br />
Planområdet är beläget i Äspedalen vid sjön Lonnens västra strand<br />
ca 12 km norr om Karlskoga centrum. Området innehåller ett 25-tal<br />
bostadshus, främst för fritidsboende, av varierande standard och<br />
utförande, både avstyckade fastigheter och arrendetomter. De flesta<br />
tomterna ligger närmare än 100 meter från stran<strong>den</strong>.<br />
För området gäller områdesbestämmelser från 1991 som reglerar husens<br />
storlek enligt <strong>den</strong> gamla fritidshuspolicyn. En mindre del av områdesbestämmelserna<br />
har ersatts av en ny detaljplan 2010.<br />
Huvudsyftet med detaljplanen är att skapa ett antal nya tomter samt att<br />
skapa byggrätter och öka utnyttjandegra<strong>den</strong>, d v s hur stort man får<br />
bygga, för befintliga bostadshus. Här har en låg nivå för åretruntboende<br />
valts, max 170 m² bruttoarea varav huvudbyggna<strong>den</strong> får vara max 120<br />
m². 12 nya tomter föreslås. Ytor för pumpstationer, befintliga bad- och<br />
båtplatser samt bryggor regleras.<br />
Eftersom en stor del av planområdet ligger inom 100 meter från stran<strong>den</strong><br />
och därmed omfattas av strandskyddsbestämmelser enligt miljöbalken<br />
föreslås i planen att strandskyddet ska upphävas för berörda delar av<br />
planområdet. Det aktuella området omfattas i översiktsplanen av LISbestämmelser<br />
vilket ger ett särskilt skäl utöver de övriga som anges i<br />
miljöbalken för upphävande av strandskyddet.<br />
Samråd har hållits genom utskick av planhandlingar till berörda sakägare<br />
och övriga remissinstanser. Därutöver har under <strong>den</strong> relativt långa<br />
handläggningsti<strong>den</strong> ett flertal möten hållits med flera av de berörda inom<br />
planområdet.<br />
Länsstyrelsen har i sitt yttrande påpekat att <strong>den</strong> nordligaste bostadstomten<br />
omfattas av naturreservatsbestämmelser. Denna tomt utgår därför<br />
ur planförslaget och en lokalgata i anslutning till tomten flyttas till nytt<br />
läge som inte kommer i konflikt med reservatsbestämmelserna.<br />
Justeringar görs i de särskilda skäl som anges för upphävande av<br />
strandskyddsbestämmelserna, berörda ytor ändras dock inte.<br />
g:\stab\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 2\tjänsteskrivelse med hut sbf.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (3)<br />
De yttran<strong>den</strong> som inkommit under samrådsti<strong>den</strong>, kommentarer till dessa<br />
samt förslag till ändringar i planförslaget redovisas i en särskild<br />
samrådsredogörelse.<br />
Konsekvensbeskrivning<br />
Planen syftar till att bidra till Karlskoga kommuns utveckling avseende<br />
boende och tillväxt i enlighet med riktlinjerna i översiktsplanen. I de<br />
flesta aspekter är plangenomförandet neutralt men vad gäller transporter<br />
så kan de förutsättas öka genom att fler kommer bo permanent inom det<br />
aktuella området som är beläget strax utanför tätorten samt att det sker en<br />
förändring av kultur- och boendemiljön i området genom en successiv<br />
konvertering till åretruntboende.<br />
Beslutsunderlag<br />
Denna tjänsteskrivelse 22 maj <strong>2012</strong><br />
Samrådsredogörelse 22 maj <strong>2012</strong><br />
Samrådshandling detaljplan upprättad 10 <strong>juni</strong> 2010<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. SBN uppdrar åt samhällsbyggnadsförvaltningen att ställa ut<br />
förslag till detaljplan för Äspedalen - Ängfallet samt upphävande<br />
för del av områdesbestämmelser för Äspedalen för granskning<br />
med de revideringar som anges i kommentarerna till samrådsredogörelsen.<br />
2. SBN kungör sitt ställningstagande att planförslaget inte kommer<br />
att medföra någon betydande miljöpåverkan.<br />
Bosse Björk<br />
Planchef<br />
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling – sammanfattande bedömning<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Stadsbyggnadskontoret<br />
SBF Stab
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling - sammanfattande bedömning av förslag till beslut<br />
Aspekter<br />
Sociala/<br />
kulturella<br />
Beslutsförslaget har …<br />
en positiv<br />
påverkan<br />
Barnkonventionen<br />
X<br />
Dialog och inflytande<br />
X<br />
Folkhälsa<br />
X<br />
Jämlikhet och social rättvisa<br />
X<br />
Jämställdhet<br />
X<br />
ingen<br />
påverkan<br />
en negativ<br />
påverkan<br />
Beskrivning av konsekvenser utifrån checklistan<br />
Lyft särskilt fram konsekvenser som kommer i konflikt med andra aspekter av hållbar utveckling.<br />
Ekologiska<br />
Kulturmiljö/kulturella<br />
omgivningar<br />
Miljörelaterad hälsa<br />
X<br />
Avfall<br />
X<br />
Biologisk mångfald<br />
X<br />
Energi<br />
X<br />
Konsumtion<br />
X<br />
X<br />
Transporter<br />
X<br />
Ekonomiska<br />
Vatten, luft och mark<br />
X<br />
Kommunens ekonomi<br />
X<br />
Kostnadseffektivitet<br />
X<br />
Tillväxt<br />
X
1 (3)<br />
NORMALT PLANFÖRFARANDE - GAMLA PBL<br />
Detaljplan för<br />
ÄSPEDALEN - ÄNGFALLET<br />
samt upphävande av<br />
del av områdesbestämmelser för Äspedalen<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad 2010-05-09<br />
av samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga<br />
SAMRÅDSREDOGÖRELSE<br />
SAMRÅDSUTSKICK Samråd med privata sakägare har skett genom att kompletta handlingar sänts<br />
ut per brev till 24 april <strong>2012</strong>.<br />
Eventuella synpunkter skulle ha varit samhällsbyggnadsförvaltningen tillhanda<br />
senast <strong>den</strong> 15 maj <strong>2012</strong>.<br />
SAMRÅDSMÖTE<br />
Inget samrådsmöte har planerats in under remissti<strong>den</strong> men en rad informella<br />
möten har hållits under <strong>den</strong> relativt långa tid som föregått samrådsförslaget.<br />
YTTRANDEN Arrendehavare Greek och Svensson har inkommit med ett yttrande, bilaga 1.<br />
FRÅN PRIVATA<br />
SAKÄGARE Kommentar:<br />
Det bör inledningsvis nämnas att <strong>den</strong> mark som refereras till i yttrandet arrenderas,<br />
d v s det är inte en avstyckad fastighet. Detta förminskar i övrigt inte de synpunkter<br />
som framförs. Ägaren till marken (Lunedet 2:16) önskar skapa ett antal nya tomter<br />
för bostadsbebyggelse vilket prövas i <strong>den</strong>na detaljplan, varav <strong>den</strong> som ligger<br />
bakom arrendehavarnas hus är en. Den beskrivning som görs i yttrandet är i stort<br />
korrekt vad gäller upplevelsen av närområdet och en förändring jämfört med<br />
nuvarande förhållan<strong>den</strong>. Området kommer generellt att förtätas och utvecklas mot<br />
större andel åretruntboende, d v s karaktären kommer att förändras. Detta ligger i<br />
linje med kommunens riktlinjer i översiktsplanen om att skapa nya attraktiva<br />
bostadstomter i anslutning till vatten och där området runt Lonnen är särskilt<br />
utpekat. Vad gäller insyn så är ytorna på och runt <strong>den</strong> nya tomten idag avverkade<br />
och öppna. Ett sätt att trots allt undvika insyn är att låta ett fåtal träd växa upp och<br />
skärma mellan husen, utan att ta bort utsikten för tomten bakom och utan att<br />
försämra solinstrålningen alltför mycket. Detta är dock inget som går att reglera i<br />
detaljplanen. En smärre justering av byggrätten görs dock för att skapa lite bredare<br />
buffert mellan byggnaderna. Dagvatten från en fastighet får inte orsaka problem<br />
eller skador på en annan. I det nämnda fallet i Bricketorp gjordes inte tillräckligt för<br />
att lösa detta när området började bebyggas under 1990-talet men åtgärder har<br />
vidtagits i efterhand. Det finns gott om ytor för omhändertagande av dagvatten runt<br />
det i <strong>den</strong>na plan aktuella tomtläget. Avseende värdering så är planläggning där<br />
användande och byggätter regleras generellt värdehöjande.
2 (3)<br />
SAMRÅDSREMISS<br />
Planförslaget har under ti<strong>den</strong> 24 april - 15 maj <strong>2012</strong> även varit utsänd till<br />
kommunala förvaltningar och andra berörda instanser.<br />
Skanova har inkommit med ett yttrande, bilaga 2.<br />
Kommentar:<br />
Enligt bifogad karta tycks de flesta ledningssträckningarna följa befintliga vägar<br />
och bör då kunna ligga kvar i nuvarande läge, undantag kan dock finnas och<br />
eftersom ledningarna saknar ledningsrätt förutsätts att eventuella flyttningar<br />
bekostas av Skanova.<br />
SBF - Mark och exploatering noterar att mark från Lunedet 2:9 tas i anspråk<br />
för lokalgata och natur.<br />
Kommentar:<br />
Med anledning av reglerna för naturreservatet, se Länsstyrelsens yttrande, utgår<br />
de delar av planområdet som berör Lunedet 2:9 och kommer istället behandlas<br />
i en särskild plan som kopplas till planerade förändringar i reservatsgränserna.<br />
SBF - Miljökontoret har synpunkter på <strong>den</strong> text i planbeskrivningen som rör<br />
djurhållning.<br />
Kommentar:<br />
Texten omformuleras så det tydligt framgår att planen i sig ger tillstånd att hålla<br />
djur inom planområdet, detta beslutas av berörd nämnd utifrån de lokala<br />
hälsoskyddsföreskrifterna, men att planens avsikt är att undantag från vedertagna<br />
skyddsavstånd görs med hänvisning till det lantliga läget.<br />
Lantmäteriet påpekar att infarter till två blivande tomter i <strong>den</strong> norra delen av området<br />
sker över allmän platsmark vilket innebär enskilt utnyttjande. Man ställer sig<br />
även frågande till beskrivningen av nya byggrätter.<br />
Kommentar:<br />
Eftersom angöringen till det berörda området kommer ändras med anledning av<br />
naturreservatsbestämmelserna justeras även lokalgatan så <strong>den</strong> når de båda<br />
berörda blivande tomterna. Beskrivningen av kvarter och byggrätter är korrekt men<br />
saknar två komma för att bli tydligare.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen - handikapprådet vill att det ska finnas<br />
möjlighet att använda kolonilotterna även om man har någon form av<br />
funktionsnedsättning, t ex rullstolsburen, mm.<br />
Kommentar:<br />
Marken vid det aktuella området är relativt plan så det bör vara fullt möjligt att<br />
ordna god tillgänglighet men att detta i så fall görs av <strong>den</strong> som hyr eller köper <strong>den</strong><br />
aktuella kolonilotten, på samma sätt som en fastighetsägare anpassar sin egen<br />
villatomt.
3 (3)<br />
Övriga kommunala instanser har inte haft något att erinra mot planförslaget<br />
eller valt att inte yttra sig.<br />
Trafikverket har inkommit med ett yttrande, bilaga 3.<br />
Kommentar:<br />
Nämnda synsätt innebär i praktiken att man ska vara mycket restriktiv till att<br />
medverka till ökad bosättning på landsbyg<strong>den</strong>. Kommunen delar inte <strong>den</strong><br />
uppfattningen och anser att nuvarande beskrivning tillräckligt belyser frågan.<br />
Länsstyrelsen har inkommit med ett yttrande, bilaga 4.<br />
Kommentar:<br />
Planhandlingen kompletteras med LIS-område som särskilt skäl även för de<br />
planerade tomter som ligger bakom befintlig bebyggelse.<br />
Allmän platsmark har tagits med bland de ytor där strandskydd föreslås upphävas<br />
för att underlätta framtida vägbyggande, vägförbättringar och ledningsdragning<br />
inom dessa områ<strong>den</strong>. Själva planbestämmelsens avsikt är att<br />
allmänheten ska ha full tillgänglighet till dessa områ<strong>den</strong>, huruvida strandskyddet<br />
är upphävt eller inte bör inte förändra detta. Om genomförandet enligt planen<br />
inte försvåras är det dock ovidkommande att strandskyddet ligger kvar.<br />
Den del av planen som omfattar Lunedet 2:9 och därmed berörs av naturreservatsbestämmelserna<br />
utgår ur planen och behandlas i en särskild plan som bl a<br />
kopplas till planerade förändringar i reservatsgränserna.<br />
Texten om djurhållning omformuleras så det tydligt framgår att planen i sig inte<br />
ger tillstånd att hålla djur inom planområdet, detta beslutas av berörd nämnd<br />
utifrån de lokala hälsoskyddsföreskrifterna, men att planens avsikt är att ge<br />
stöd för att undantag från vedertagna skyddsavstånd görs med hänvisning till<br />
det lantliga läget.<br />
Avseende trafik, se kommentar till Trafikverkets yttrande.<br />
Därutöver görs redaktionella justeringar som omnämns i yttrandet.<br />
ÖVRIGA<br />
KOMMENTARER<br />
En gemensam bryggplats i norra delen av planområdet hade fallit bort i samrådshandlingen<br />
och läggs nu tillbaka.<br />
Smärre justeringar görs av några kvartersgränser.<br />
FÖRSLAG TILL<br />
BESLUT<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås att med de under rubrikerna kommentarer<br />
föreslagna ändringarna ställa ut detaljplanen för Äspedalen - Ängfallet för<br />
granskning, att upphäva del av områdesbestämmelser för Äspedalen samt att<br />
kungöra sitt ställningstagande om att planförslaget inte kommer att medföra någon<br />
betydande miljöpåverkan.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>-05-22<br />
Bosse Björk<br />
Planchef
BILAGA 1
BILAGA 2
BILAGA 3
BILAGA 4
1 (9)<br />
NORMALT PLANFÖRFARANDE - GAMLA PBL - Samrådshandling<br />
Detaljplan för<br />
ÄSPEDALEN - ÄNGFALLET<br />
samt upphävande av<br />
del av områdesbestämmelser för Äspedalen<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad 2010-05-09<br />
av samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga<br />
P L A N B E S K R I V N I N G<br />
HANDLINGAR<br />
Plankarta med bestämmelser<br />
Planbeskrivning<br />
Genomförandebeskrivning<br />
(Samrådsredogörelse)<br />
Fastighetsförteckning<br />
SYFTE<br />
PLANDATA<br />
Läge<br />
Omfattning<br />
Areal<br />
Markägarförhållan<strong>den</strong><br />
Huvudsyftet med detaljplanen är delvis att öka utnyttjandegra<strong>den</strong><br />
så att åretruntboende underlättas samt att skapa 12 nya tomter.<br />
Därutöver skapas ett område för kolonilotter. Strandskyddet<br />
upphävs inom planområdet.<br />
Planområdet är beläget i Äspedalen vid sjön Lonnens västra<br />
strand ca 12 kilometer norr om Karlskoga centrum.<br />
Planområdet omfattar ett 20-tal bostadshus varav 8 är avstyckade<br />
och övriga ligger på arrenderad mark inom fastigheten Lunedet<br />
2:16, plus ett hus som ligger inom fastigheten Lunedet 2:9.<br />
Planområdets areal är ca 70 000 m² (7 ha).<br />
Lunedet 2:16 och de avstyckade fastigheterna är i privat ägo.<br />
Lunedet 2:9 ägs av Karlskoga kommun, men <strong>den</strong> aktuella marken<br />
arrenderas ut.<br />
TIDIGARE STÄLL-<br />
NINGSTAGANDEN<br />
Detaljplan<br />
För området gäller områdesbestämmelser:<br />
Nr 351, Äspedalen, fastställd 1991-01-23, akt 1883-P91/15.
2 (9)<br />
Översiktsplan<br />
Program<br />
Ny policy fritidshus<br />
Överföringsledning VA<br />
Området runt Lonnen är i översiktsplanen, antagen 1 mars<br />
2011, särskilt utpekat för landsbygdsutveckling och större delen<br />
av planområde omfattas av s k LIS-områ<strong>den</strong> (landsbygdsutveckling<br />
inom strandskyddsområ<strong>den</strong>) vilket kan utgöra särskilt skäl att<br />
upphäva strandskyddet vid planläggning. Översiktsplanen pekar<br />
även ut konvertering från fritidsboende till permanentboende som<br />
ett önskvärt sätt att utveckla boendet i kommunen.<br />
Det detaljplanen föreslås medge har således stöd i gällande<br />
översiktsplan.<br />
Det program som i mitten av 90-talet sammanställdes och som<br />
innehöll riktlinjer för planläggning av fritidshusområ<strong>den</strong> vid<br />
Lonnen fanns inte när detta område ursprungligen planlades och<br />
det har i övrigt inte haft någon bäring på området. I och med <strong>den</strong><br />
nya översiktsplanen och att området numera är anslutet till det<br />
allmänna va-nätet har programmet ändå spelat ut sin roll.<br />
Kommunfullmäktige beslutade i april 2006 att anta en ny policy<br />
för utnyttjandegrad, d v s hur stora husen får byggas, för hus<br />
avsedda för fritidsboende. Den nya policyn om 130 m² bruttoarea<br />
varav huvudbyggna<strong>den</strong> får vara högst 90 m ² ersätter tidigare<br />
vedertagen nivå om max 60 m² för huvudbyggnad och max 20 m²<br />
för uthus. Policyn bekräftas i <strong>den</strong> nya översiktsplanen.<br />
Planändring krävs för att kunna tillgodogöra sig byggande enligt<br />
nya policyn.<br />
Kommunfullmätige beslutade 2006 att bygga en överföringsledning<br />
för vatten- och avlopp till Lunedet. Syftet var att ersätta<br />
befintligt reningsverk vid Lunedet som inte längre har godkänd<br />
funktion.<br />
Överföringsledningen medger att fastigheter runt Lonnen,<br />
åretrunthus såväl som fritidshus, kan anslutas till överföringsledningen<br />
som alltså är kopplad till det allmänna nätet vid<br />
Timsbron.<br />
Överföringsledningen och anslutning till det nu aktuella området<br />
blev klar 2009. Samtliga befintliga och nya bostäder kan därför,<br />
via ett lokalt enskilt nät, anslutas till allmänt vatten och avlopp.<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Bebyggelse<br />
Inom gällande planområde finns 21 bostadshus varav de flesta<br />
används för fritidshusboende. 8 av husen är avstyckade medan<br />
övriga ligger på ofri grund. Husen är utspridda inom området men<br />
med större koncentration i <strong>den</strong> södra delen av området. 11 av<br />
husen ligger i direkt anslutning till stran<strong>den</strong> medan 3 av husen<br />
ligger längre än 100 meter från stran<strong>den</strong>.<br />
Byggnaderna är av varierande standard och med något undantag<br />
av fritidshuskaraktär. Eftersom området är reglerat med<br />
områdesbestämmelser saknas byggrätter men utnyttjandegrad<br />
gäller enligt kommunens gamla fritidshuspolicy, d v s huvudbyggna<strong>den</strong><br />
får vara max 60 m² och uthus/gäststuga 20 m², och vare<br />
sig vindsvåning eller sluttningsvåning får inredas.
Områdesbestämmelserna omfattar stora ytor skogs-, ängs och<br />
åkermark vilka inte fyller något direkt syfte kopplat till<br />
bostadsbebyggelsen.<br />
I gällande områdesbestämmelser finns bestämmelser om att<br />
bygglov inte krävs för mindre tillbyggnader, komplementbyggnader,<br />
mm. Ökad lovplikt gäller för ekonomibyggnader för<br />
jord- och skogsbruk.<br />
3 (9)<br />
Verksamheter<br />
Mark och vegetation<br />
Vattenområ<strong>den</strong><br />
Inom och runt om planområdet bedrivs jord- och skogsbruk.<br />
Ca 400 meter sydväst om planområdet finns ett mindre sågverk.<br />
Ett av husen med omgivande ytor har till och från genom åren<br />
använts som en form av föreningsgård för övernattning och<br />
aktiviteter. För närvarande bedrivs ingen aktiv verksamhet här.<br />
Marken inom planområdet är generellt mycket kuperad och<br />
blockrik, undantaget allra längst i söder. Den högsta markerade<br />
höj<strong>den</strong> ligger ca 30 meter över sjön Lonnens yta.<br />
I södra delen av planområdet dominerar ett varierat kulturlandskap<br />
med äng- och åkermark avskurna av mindre skogspartier<br />
vilka längre norrut övergår i små åkertegar insprängda i<br />
skogsmark, främst barrskog.<br />
Runt en del av husen finns avgränsade trädgårdar men många<br />
hus ligger inbäddade i naturen.<br />
Planområdet är beläget längs sjön Lonnens västra strand, några<br />
hundra meter norr om Kilstabäckens utlopp i sjön.<br />
Sjön Lonnen är råvattentäkt för Karlskoga kommuns dricksvattenförsörjning.<br />
Ett skyddsområde för vattentäkten är under bildande.<br />
11 av de befintliga husen ligger i direkt vattenkontakt. Samtliga<br />
hus, även de som ligger längre från stran<strong>den</strong>, har en brygga i<br />
någon form. Därutöver finns några gemensamma iläggningsplatser.<br />
Det finns inga bestämmelser i gällande områdesbestämmelser<br />
som reglerar bryggor.<br />
Förstärkningar längs stran<strong>den</strong> för att undvika erosion är vanliga,<br />
både på bostadstomter och längs de sträckor där vägen ligger<br />
direkt utmed strandbrinken.<br />
Trafik och parkering Området nås från länsväg 205/237 mot Filipstad/Loka väg 708<br />
väster om sjön Lonnen mot Äspedalen samt en enskild väg som<br />
fortsätter mot Lunedet längre norrut. Linjetrafik med buss finns<br />
längs väg 708.<br />
Området kan även nås från norr, från länsväg 237 mot Filipstad,<br />
via Knappfors och Lunedet.<br />
Vägarna i området, vilka delvis ligger utanför planområdet, är<br />
smala och grusade men håller till större delen en för ändamålet<br />
hygglig standard. Den norra delen av vägsystemet stängs av med<br />
bom under vinterhalvåret. Körväg finns till samtliga stugor. I några<br />
fall saknas vändplan. Vägarna är inte reglerade i områdesbestämmelserna.<br />
Parkering sker företrädelsevis på egna tomter men det finns gott<br />
om plats även på gemensamma ytor.
4 (9)<br />
Gemensamhetsanläggning<br />
Allmän platsmark<br />
Ledningar och<br />
teknisk försörjning<br />
Gemensamma markytor; vägar, gemensamma bad-/båtplatser,<br />
mm ägs och sköts generellt av stamfastighetsägaren.<br />
Det nyanlagda va-nätet ägs och sköts dock som en gemensamhetsanläggning<br />
vilken formellt är under bildande.<br />
Eftersom området är reglerat med områdesbestämmelser finns<br />
ingen allmän platsmark.<br />
Området är via ett enskilt lokalt va-nät anslutet till en överföringsledning<br />
i Lonnen som i sin tur är ansluten till det allmänna<br />
ledningsnätet för vatten och avlopp. Flera pumpstationer<br />
placerade utmed stran<strong>den</strong> försörjer va-nätet.<br />
Området ingår inte i verksamhetsområdet för allmänna<br />
vattentjänster.<br />
Området är anslutet till el- och telenäten och i samband med<br />
anläggningen av va-nätet har bredband dragits fram.<br />
FÖRÄNDRINGAR<br />
Bebyggelse och<br />
fastigheter<br />
Verksamheter<br />
Utnyttjandegra<strong>den</strong>, d v s hur stort man får bygga, utökas till nivån<br />
för åretruntboende, enligt principen i programmet och detaljplanen<br />
för Norra Östervik, 170 m² bruttoarea varav huvudbyggna<strong>den</strong> får<br />
vara max 120 m². Den begränsade utnyttjandegra<strong>den</strong> syftar dels<br />
till att medge ett acceptabelt åretruntboende samtidigt som<br />
byggnadsvolymerna begränsas så att de inte på ett alltför<br />
iögonfallande sätt avviker från befintlig bebyggelse, vilken till<br />
större delen utgörs av fritidshus, och därmed förändrar områdets<br />
karaktär.<br />
Kvarter med byggrätter för bostadsändamål skapas vilka i vissa<br />
fall avviker från befintliga fastigheter och arrendetomter vilket görs<br />
för att få sammanhållna och väldisponerade kvarter och för att<br />
ingen mark utan funktion blir kvar mellan framtida fastigheter.<br />
13 nya tomter skapas, 5 i <strong>den</strong> södra delen, 3 i <strong>den</strong> mellersta och<br />
5 längst i norr. En ny tomt ligger vid stran<strong>den</strong>, egentligen en<br />
delning av en större befintlig arrendetomt, medan övriga<br />
lokaliseras bakom befintlig bebyggelse eller med körvägen mellan<br />
tomten och vattnet.<br />
En tomt delas idag av vägen men hålls nu samman genom att<br />
vägen flyttas bakom huvudbyggna<strong>den</strong>.<br />
Husen ska vara friliggande och antalet våningar begränsas till en<br />
(1). Suterrängplan får anläggas utöver våningsbegränsning.<br />
Högsta byggnadshöjd för uthus begränsas till 3,0 meter.<br />
Med tanke på läget längs vattnet och tillhörande översvämningsrisk<br />
regleras lägsta golvhöjd till +113,0 meter över nollplanet.<br />
Något enstaka befintligt hus kan om de byggs om eller till därmed<br />
behöva förläggas något högre än idag.<br />
Jord- och skogsbruk bedrivs vidare som tidigare på omgivande<br />
ytor.<br />
På <strong>den</strong> allra västligaste tomten ska bostadsändamålet kunna<br />
kombineras med viss djurhållning, t ex ett stall, där viss<br />
uthyrningsverksamhet ska kunna bedrivas. Se även under<br />
rubriken djurhållning.
5 (9)<br />
Den föreningsverksamhet som funnits i och runt ett hus bedöms<br />
inte vara aktuell för framti<strong>den</strong> varför tomten regleras för<br />
bostadsändamål.<br />
Strax norr om nämnda hus finns ett öppet gärde som föreslås<br />
användas som kolonilotter. 5-6 kolonilotter bör rymmas och<br />
närmast vägen får en kolonistuga om max 30 m² och en högsta<br />
byggnadshöjs om 3,5 meter uppföras.<br />
Mark och vegetation<br />
Trafik och parkering<br />
Vattenområ<strong>den</strong><br />
Allmän platsmark<br />
Ledningar<br />
Planlagda ytor runt de avstyckade bostadskvarteren föreslås vara<br />
gemensamma och ska hållas öppna, bl a för utblickar mot sjön.<br />
Ett antal av dessa ytor ska även fungera som gemensamma badoch<br />
båtplatser, se nedan.<br />
Ingen övrig reglering av mark och vegetation görs.<br />
Befintliga och nya vägar inom planområdet läggs ut som allmän<br />
platsmark men där kommunen inte är huvudman.<br />
Delar av vägnätet håller en för ändamålet tillräcklig standard<br />
medan andra delar bör förstärkas och i tre lägen förses med<br />
vändplaner.<br />
På tre platser skapas nya vägsträckningar. I <strong>den</strong> södra delen<br />
binds två tillfartsvägar samman, dels för att försörja 3 nya tomter,<br />
dels för att underlätta skötseln, t ex snöröjning. I <strong>den</strong> mellersta<br />
delen dras huvudvägen, som idag går över en arrendetomt, om<br />
bakom det aktuella huset. Allra längst i norr skapas en ny väg,<br />
som ersätter en befintlig som bedömts vara för smal. som ska<br />
försörja en befintlig tomt och fyra nya tomter.<br />
Alla berörda tomter utom två, plus kolonilotterna, ligger helt eller<br />
delvis inom strandskyddsområdet varför strandskyddet måste<br />
upphävas inom ramen för detaljplanen, se administrativa frågor.<br />
Vid befintliga strandtomter samt en av de nya tomterna får en<br />
brygga per fastighet anläggas där respektive brygga får vara max<br />
10 m² .<br />
I anslutning till de gemensam bad- och båtplatserna får inom<br />
respektive avgränsat vattenområde en eller flera bryggor om<br />
sammanlagt max 50 m² anläggas. Dessa bryggor är främst<br />
avsedda att användas av de fastighetsägare/arrendatorer som<br />
inte har egen strandtomt, vilket även inkluderar de som bor<br />
utanför planområdet.<br />
Den allmän platsmark som läggs ut i detaljplanen, gatumark,<br />
parkmark och naturmark, har inte kommunen som huvudman.<br />
Ytorna ska vara tillgängliga för allmänheten men det är inget krav<br />
att vägarna ska vara framkomliga med bil för allmänheten.<br />
Ledningar och andra anläggningar kopplade till infrastrukturen<br />
kan förläggas i allmän platsmark.<br />
Samtliga fastigheter/arrendetomter som bygger nytt eller bygger<br />
om och till ska ansluta vatten och avlopp till det nya enskilda<br />
vatten- och avloppsnätet som i sin tur är anslutet till det allmänna<br />
vatten- och avloppsnätet.<br />
Pumpstationer säkras genom egenskapsbestämmelser i<br />
kvartersmark eller allmän platsmark.
6 (9)<br />
U-områ<strong>den</strong> för underjordiska ledningar läggs ut i samtliga<br />
gemensamma vägar/gator samt i några passager över<br />
kvartersmark.<br />
Översvämningsrisker<br />
Ras och skred<br />
Störningar<br />
Djurhållning<br />
Miljökonsekvenser<br />
Området ligger till stor del direkt invid sjön Lonnen. Några av<br />
byggrätterna ligger nära vattenytan, generellt ca 2 meter över<br />
<strong>den</strong>samma, men på en nivå som inte anses olämplig för sitt<br />
ändamål. Översvämningsrisken ska beaktas vid byggande och<br />
hur respektive berörd tomt utformas.<br />
Låglänta ytor på andra platser runt sjön utgör buffert vid högt<br />
vattenstånd.<br />
Med tanke på läget längs vattnet och tillhörande översvämningsrisk<br />
regleras lägsta golvhöjd till +113,0 meter över nollplanet.<br />
Något enstaka befintligt hus kan om de byggs om eller till därmed<br />
behöva förläggas något högre än idag.<br />
Delar av området är or<strong>den</strong>tligt kuperat men bedöms bestå av<br />
solid grund. Terrängen är mycket blockrik och detta måste<br />
beaktas vid schaktning och grundläggning. I de mer låglänta<br />
delarna består grun<strong>den</strong> av <strong>den</strong> överkonsoliderade lertyp som är<br />
mycket vanlig i Karlskoga kommun och som inte är skredbenägen.<br />
I direkt anslutning till stran<strong>den</strong> kan det finnas partier som över tid<br />
behöver förstärkas för att undvika erosion.<br />
Avståndet till sågverket är så pass stort att eventuella störningar<br />
inte påverkar området.<br />
Trafikintensiteten i området är och kommer vara mycket låg varför<br />
några åtgärder mot trafikbuller inte är nödvändiga.<br />
Boendet på <strong>den</strong> västligaste bostadstomten inom planområde får<br />
kombineras med viss djurhållning, i praktiken hästar. Även i övrigt<br />
ska boendet, med tanke på det lantliga läget, vara kombinerat<br />
med djurhållning.<br />
Den totala mäng<strong>den</strong> djur som kan förekomma inom planområdet<br />
bestäms genom tillstånd av det lokala miljö- och hälsosyddskontoret.<br />
Huvudsakligen avses hästar och en förhandsbedömning<br />
är att högst 5 hästar kan hållas permanent inom <strong>den</strong><br />
berörda fastigheten. Djur kan därutöver hållas utanför<br />
planområdet och då främst för bete. Gödsel bör inte förvaras i<br />
anslutning till bostadshusen. Kombinationen djurhållning och<br />
boende regleras genom en särskild bestämmelse vilket innebär<br />
undantag inom hela planområdet från vedertagna skyddsavstånd<br />
avseende allergener. Avstånd till befintlig bebyggelse utanför<br />
planområdet ska dock beaktas.<br />
De förändringar planen medger syftar dels till att öka utnyttjandegra<strong>den</strong><br />
för befintliga fritidshus, dels skapas ett antal nya<br />
bostadstomter och slutligen möjliggörs konvertering till reguljärt<br />
åretruntboende i delar av området.<br />
Genom <strong>den</strong> nya överföringsledningen för vatten- och avlopp har<br />
påverkan på miljön från bostäderna minskat betydligt.
7 (9)<br />
Tillgången till stränder förändras marginellt. Andelen trafikarbete<br />
ökar jämfört med om de nya bostadstomterna förlagts inom<br />
tätorten men i enlighet med riktlinjerna i översiktsplanen ska det<br />
finnas full frihet och möjlighet att bosätta sig utanför tätorten.<br />
Denna påverkan anses därför som fullt acceptabel.<br />
De lokala miljökonsekvenserna bedöms bara förändras<br />
marginellt.<br />
I ett vidare miljöperspektiv anses de förändringar planen medger<br />
inte ge betydande miljöpåverkan. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
har 2007-09-24 § 127 beslutat att en miljöbedömning enligt PBL<br />
5 kap 18 § inte behöver göras.<br />
Administrativa frågor,<br />
inkl strandskydd<br />
Planen bekostas i sin helhet genom avtal med stamfastighetsägaren,<br />
undantaget en tomt där kommunen ersätter plankostna<strong>den</strong>.<br />
Planavgift ska därför inte tas ut i samband med framtida<br />
bygglovgivning.<br />
Strandskydd gäller inom större delen av planområdet, de delar<br />
som ligger närmare stran<strong>den</strong> än 100 meter, eftersom det inte<br />
upphävdes i samband med tidigare planläggning.<br />
Strandskyddet föreslås upphävas i berörda delar genom att en<br />
prövning görs enligt 7 kap Miljöbalken. Det område där strandskyddet<br />
upphävs redovisas på plankartan med en administrativ<br />
gräns och bestämmelse.<br />
En stor del av <strong>den</strong> mark som berörs, främst bostadstomter och<br />
vägar, är redan ianspråktagen. Utöver detta skapas 13 nya<br />
bostadstomter samt ett område för kolonilotter. Gemensamma<br />
ytor läggs ut som allmän platsmark vilket innebär att de ska vara<br />
tillgängliga för allmänheten. Dessa ytor utgörs främst av vägar,<br />
gemensamma bad- och båtplatser och naturmark för passage<br />
genom området. Planen påverkar marginellt strandskyddets syfte<br />
eftersom ingen ny mark i direkt anslutning till stran<strong>den</strong> tas i<br />
anspråk. I de fall där nya tomter skapas, inkl kolonilotterna, är<br />
dessa placerade bakom befintlig bebyggelse eller med passager<br />
på vägar eller grönytor mellan stran<strong>den</strong> och kvartersmarken.<br />
Djurlivet bedöms inte påverkas alls av det planen medger.<br />
Området runt Lonnen är i översiktsplanen, antagen 1 mars<br />
2011, särskilt utpekat för landsbygdsutveckling och större delen<br />
av planområde omfattas av s k LIS-områ<strong>den</strong> (landsbygdsutveckling<br />
inom strandskyddsområ<strong>den</strong>) vilket kan utgöra särskilt skäl att<br />
upphäva strandskyddet vid planläggning. Översiktsplanen pekar<br />
även ut konvertering från fritidsboende till permanentboende som<br />
ett önskvärt sätt att utveckla boendet i kommunen.<br />
Med hänvisning till kartbilaga anges följande särskilda skäl enligt<br />
7 kap 18c och 18e § Miljöbalken (MB): (Bilaga 1)<br />
1. Hela eller delar av 20 befintliga bostadsfastigheter och<br />
arrendetomter.<br />
Särskilda skäl: Marken planlagd och ianspråktagen för<br />
bostadsändamål sedan tidigare och saknar därför betydelse<br />
för strandskyddets syften (7 kap 18c § pkt 1 MB).
8 (9)<br />
2. Hela eller delar av 9 nya bostadsfastigheter/arrendetomter<br />
vilka är belägna bakom befintliga bostadstomter.<br />
Särskilda skäl: Bebyggelsen väl avskild från området närmast<br />
stran<strong>den</strong> där stran<strong>den</strong> redan är ianspråktagen för bostadsändamål<br />
sedan tidigare och saknar därför betydelse för<br />
strandskyddets syften (7 kap 18c § pkt 1 och 2 MB).<br />
3. Hela eller delar av 3 nya bostadsfastigheter/arrendetomter<br />
vilka är belägna i direkt anslutning till befintliga bostadstomter<br />
och med en befintlig väg mellan tomterna och stran<strong>den</strong> där<br />
allmänheten kan passera och ha full tillgång till stran<strong>den</strong>.<br />
Särskilda skäl: Bostadstomterna anses värdefulla för<br />
utvecklingen av landsbygdsområdet och har en så begränsad<br />
omfattning att strandskyddets syften fortfarande tillgodoses<br />
långsiktigt varför upphävande av strandskyddet sker med<br />
hänvisning till godkänt LIS-område i gällande översiktsplan (7<br />
kap 18e § pkt 1 och 2 MB).<br />
4. En (1) ny bostadsfastighet/arrendetomt vilken utgör del av en<br />
befintlig arrendetomt.<br />
Särskilda skäl: Marken planlagd och ianspråktagen för<br />
bostadsändamål/föreningsverksamhet sedan tidigare och<br />
saknar därför betydelse för strandskyddets syften (7 kap 18c<br />
§ pkt 1 MB). Bostadstomten anses värdefull för utvecklingen<br />
av landsbygdsområdet och har en så begränsad omfattning<br />
att strandskyddets syften fortfarande tillgodoses långsiktigt<br />
varför upphävande av strandskyddet sker med hänvisning till<br />
godkänt LIS-område i gällande översiktsplan (7 kap 18e § pkt<br />
1 och 2 MB).<br />
5. Område för kolonilotter vilket är beläget i direkt anslutning till<br />
befintliga bostadstomter och med parkmark mellan koloniområdet<br />
och stran<strong>den</strong> där allmänheten kan passera och ha full<br />
tillgång till stran<strong>den</strong>.<br />
Särskilda skäl: Koloniområdet anses vara värdefullt för<br />
utvecklingen av landsbygdsområdet och har en så begränsad<br />
omfattning att strandskyddets syften fortfarande tillgodoses<br />
långsiktigt varför upphävande av strandskyddet sker med<br />
hänvisning till godkänt LIS-område i gällande översiktsplan (7<br />
kap 18e § pkt 1 och 2 MB).<br />
6. Gamla och nya allmänna vägar.<br />
Särskilda skäl: Vägar som försörjer området och såväl<br />
befintliga som nya bostadstomter, mm och gör området<br />
tillgängligt för allmänheten. Behovet kan tillgodoses utanför<br />
strandskyddsområdet. Angeläget allmänt intresse (7 kap 18c<br />
pkt 5 § MB).<br />
7. Allmänna ytor i form av natur och parkmark.<br />
Ytor som garanterar allmänhetens tillgång till stran<strong>den</strong> eller<br />
passage genom området, inkl gemensamma ytor i anslutning<br />
till stran<strong>den</strong> för båtar och badmöjligheter. Gångvägar ska<br />
kunna anläggas för framkomlighet och strandbrinken kräver<br />
över tid förstärkning för att motverka erosion. Behovet kan<br />
inte tillgodoses utanför strandskyddsområdet.<br />
Särskilda skäl: Angeläget allmänt intresse som inte kan<br />
tillgodoses utanför området (7 kap 18c pkt 5 § MB).
9 (9)<br />
8. Gemensamma bryggor<br />
Gemensamma anläggningar, till stor del befintliga, som är<br />
tillgängliga för allmänheten och som för sin funktion måste<br />
ligga vid vattnet.<br />
Särskilda skäl: Anläggningar som för sin funktion måste ligga<br />
vid vattnet och därutöver är ett angeläget allmänt intresse<br />
som inte kan tillgodoses utanför området (7 kap 18c pkt 3 och<br />
5 § MB).<br />
9. Enskilda bryggor<br />
Avser enskilda bryggor enligt begränsningar i planbestämmelse<br />
vilka är belägna vid befintliga bostadsfastigheter/<br />
arrendetomter och som för sin funktion måste ligga vid<br />
vattnet.<br />
Särskilda skäl: Stran<strong>den</strong> är redan ianspråktagen med<br />
befintliga bostadsfastigheter/arrendetomter och tillhörande<br />
befintliga bryggor och saknar därför betydelse för<br />
strandskyddets syften samt att anläggningen för sin funktion<br />
måste ligga vid vattnet (7 kap 18c § pkt 1 och 3 MB).<br />
Därutöver bör uppmärksammas att anläggande av bryggor är<br />
vattenverksamhet vilken kan vara tillståndspliktigt enligt<br />
miljöbalken.<br />
Planområdets östligaste del ligger direkt i gränsen till Lunedets<br />
naturreservat. Ett arbete med att justera reservatsgränsen med<br />
tanke på befintliga privatägda hus pågår. Planläggningen<br />
förändrar eller försvårar inte nuvarande och framtida nyttjande av<br />
naturreservatet.<br />
Kommunen är inte huvudman för allmän platsmark.<br />
De lättnader och skärpningar av lovplikten som finns reglerade i<br />
gällande områdesbestämmelser utgår.<br />
De delar av områdesbestämmelserna som utgör skogs- ängsoch<br />
åkermark och som inte behöver regleras med tanke på<br />
bostäder, vägar och andra gemensamma funktioner upphävs i<br />
och med att planen vinner laga kraft.<br />
Se även genomförandebeskrivningen.<br />
Samråd<br />
(Samråd pågår.)<br />
MEDVERKANDE<br />
TJÄNSTEMÄN<br />
Detaljplanen är upprättad av planchef Bosse Björk, förberedelser<br />
gjorda av tidigare stadsarkitekt Ann Dakovic i samarbete med<br />
plansekreterare Hans Bohlin, planarkitekt Ida Mangsbo,<br />
stadsarkitekt Bertil Malmström samt mark- och exploateringschef<br />
Johan Ljung.<br />
SAMHÄLLSBYGGNADSFÖRVALTNINGEN<br />
Bosse Björk<br />
planchef
1 (3)<br />
NORMALT PLANFÖRFARANDE - GAMLA PBL - Samrådhandling<br />
Detaljplan för<br />
ÄSPEDALEN - ÄNGFALLET<br />
samt upphävande av<br />
del av områdesbestämmelser för Äspedalen<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
G E N O M F Ö R A N D E B E S K R I V N I N G<br />
ORGANISATORISKA<br />
FRÅGOR<br />
Handläggning och tidplan Planen handläggs med normalt planförfarande enligt lagstiftningen<br />
i <strong>den</strong> plan- och bygglag (PBL) som gällde före 2 maj 2011.<br />
Handläggning genomförs under <strong>2012</strong> och planen förväntas vinna<br />
laga kraft under andra halvåret <strong>2012</strong>.<br />
Antagande<br />
Genomförandetid<br />
Huvudmannaskap och<br />
ansvarsfördelning<br />
Då detaljplanens inriktning och syfte har stöd i översiktsplanen<br />
och planen i övrigt inte omfattar frågor av principiell art föreslås<br />
att planen kan antas av <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>.<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> skall vara 10 år efter att planen vunnit laga<br />
kraft.<br />
Ansvarig för planens genomförande avseende stamfastigheten<br />
Lunedet 2:16 och de nya bostadstomterna, inkl nyanläggning av<br />
vägar, är ägaren till fastigheten Christer Andersson.<br />
Kommunen är ansvarig för planens genomförande avseende de<br />
delar som berör fastigheten Lunedet 2:9.<br />
Ansvarig för åtgärder som avser avstyckade fastigheter är<br />
respektive fastighetsägare.<br />
Ansvaret för arrendetomter är delat mellan arrendatorer och<br />
stamfastighetsägaren.<br />
Kommunen är inte huvudman för allmän platsmark.<br />
Tills vidare är stamfastighetsägaren Christer Andersson<br />
huvudman för allmän platsmark. Huvudmannaskapet kan/bör i<br />
framti<strong>den</strong> övergå till en för ändamålet bildad gemensamhetsanläggning<br />
och samfällighetsförening.<br />
För ändamålet bildad samfällighetsförening är ansvarig för det<br />
enskilda lokala vatten- och avloppsnätet, och i samråd med<br />
Karlskoga Energi & Miljö ansvarig för anslutningen till<br />
pumpstationen.<br />
Respektive fastighetsägare och i förekommande fall berörd<br />
samfällighetsförening ansvarar för bryggor, förstärkning av<br />
strandbrinken, etc och anmäler eller ansöker om tillstånd för<br />
vattenverksamhet enligt miljöbalken när så krävs.
2 (3)<br />
Avtal<br />
Ett avtal avseende planläggning är upprättat mellan Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
och ägaren till fastigheten Lunedet 2:16,<br />
Christer Andersson.<br />
Ett avtal avseende planläggning för <strong>den</strong> kommunala arrendetomten<br />
finns upprättat mellan Samhällsbyggnadsförvaltningens<br />
mark- och exploateringsenhet respektive planenhet.<br />
Mellan Karlskoga Energi & Miljö och för ändamålet bildad<br />
samfällighetsförening finns ett avtal som reglerar frågan om<br />
anslutning till överföringsledningen för vatten- och avlopp.<br />
FASTIGHETS-<br />
RÄTTSLIGA FRÅGOR<br />
Fastighetsbildning<br />
Gemensamhetsanläggningar<br />
Från Lunedet 2:16 kan, utöver de 12 fastigheter som redan är<br />
avstyckade, 12 fastigheter avstyckas för befintliga bostadshus på<br />
ofri grund samt 13 nya fastigheter för bostadsändamål (kan bli<br />
någon fastighet mer eller mindre beroende på <strong>den</strong> tomtstorlek<br />
som önskas styckas av). Fastigheterna kan styckas av vid valfri<br />
tidpunkt, som enstaka avstyckningar eller flera vid samma tillfälle.<br />
Från fastigheten Lunedet 2:9 kan en fastighet för ett befintligt<br />
bostadshus på ofri grund avstyckas.<br />
Mark för vändplan förs från Lunedet 2:9 till Lunedet 2:16.<br />
För det lokala vatten- och avloppsnätet har ansökan om att bilda<br />
en gemensamhetsanläggning lämnats in, handläggning pågår.<br />
En eller flera gemensamhetsanläggningar bör bildas för vägar,<br />
gemensamma grönområ<strong>den</strong>, gemensam bad- och båtplats, mm.<br />
EKONOMISKA<br />
FRÅGOR<br />
Planekonomi<br />
Ägaren till fastigheten Lunedet 2:16 Christer Andersson bekostar<br />
planläggning och avstyckning av nya bostadstomter. Kostnader<br />
för detta kan senare regleras vid eventuell markförsäljning.<br />
Ägaren till fastigheten Lunedet 2:16 Christer Andersson kan med<br />
hänvisning till <strong>den</strong> nya detaljplanen reglera arren<strong>den</strong> för befintliga<br />
arrendetomter.<br />
Ägaren till stamfastigheten Lunedet 2:16 Christer Andersson<br />
bekostar byggande av nya vägar som är kopplade till att nya<br />
tomter skapas.<br />
Kommunen bekostar åtgärder för avstyckning från Lunedet 2:9<br />
vilka senare kan regleras vid försäljning av tomten.<br />
En samfällighetsförening bekostar, när <strong>den</strong> bildats, alla åtgärder<br />
som rör det enskilda lokala vatten- och avloppsnätet för området.<br />
Respektive fastighetsägare/arrendetomtsinnehavare bekostar<br />
åtgärder på <strong>den</strong> egna fastigheten/arrendetomten.<br />
En samfällighetsförening bör bekosta åtgärder för gemensamma<br />
nyttigheter inom området, t ex vägar, bad- och båtplats,<br />
grönområ<strong>den</strong>, mm.
3 (3)<br />
TEKNISKA FRÅGOR<br />
Tekniska utredningar<br />
Fastighetsägare, samfällighetsförening, byggherre eller ansvarig<br />
för respektive verksamhet är ansvariga att genomföra erforderliga<br />
tekniska utredningar inför byggande eller andra åtgärder på<br />
respektive fastighet eller inom planområdet i övrigt.<br />
Anslutning till pumpstation och överföringsledning ska ske i<br />
samråd med Karlskoga Energi & Miljö.<br />
MEDVERKANDE<br />
TJÄNSTEMÄN<br />
Bosse Björk, Samhällsbyggnadsförvaltningen, plan<br />
Hans Bohlin, Samhällsbyggnadsförvaltningen, plan<br />
Ida Mangsbo, Samhällsbyggnadsförvaltningen, plan (konsult)<br />
Bertil Malmsten, Samhällsbyggnadsförvaltningen, stadsarkitekt<br />
Håkan Blomqvist, Samhällsbyggnadsförvaltningen, bygglov<br />
Eleonore Åkerlund, Samhällsbyggnadsförvaltningen, lantmäteriet<br />
Magnus Jordan, Samhällsbyggnadsförvaltningen, mätning<br />
Terese Riddersand, Samhällsbyggnadsförvaltningen, miljöskydd<br />
Johan Ljung, Samhällsbyggnadsförvaltningen, mark- och expl<br />
Sif Eklund, Samhällsbyggnadsförvaltningen, park<br />
Stig Rengman, Samhällsbyggnadsförvaltningen, gata<br />
Hans Bergh-Nilsson, KS ledningskontor<br />
Pontus Nermark, Karlskoga Energi & Miljö<br />
Jenny Johrin, Karlskoga Energi & Miljö<br />
SAMHÄLLSBYGGNADSFÖRVALTNINGEN<br />
Bosse Björk<br />
planchef
KARTA 1/2<br />
SKALA 1:2000<br />
Samrådstid 24 april - 15 maj, <strong>2012</strong><br />
PLANBESTÄMMELSER<br />
Följande gäller inom områ<strong>den</strong> som har nedanstående beteckning. Där beteckningen saknas gäller<br />
bestämmelsen inom hela planområdet. Endast angiven användning och utformning är tillåten.<br />
GRÄNSER<br />
Planområdesgränsen redovisas 3 m utanför området.<br />
Användningsgräns<br />
Egenskapsgräns<br />
Administrativ gräns<br />
ANVÄNDNING AV MARK OCH VATTEN<br />
Allmänna platser<br />
LOKALGATA<br />
PARK<br />
NATUR<br />
Gräns för upphävande av områdesbestämmelser<br />
Lokaltrafik<br />
Anlagd park<br />
Naturområde<br />
100 m<br />
Kvartersmark<br />
B<br />
B1<br />
L1<br />
Vattenområ<strong>den</strong><br />
W1<br />
W2<br />
Bostäder<br />
Bostäder kombinerat med viss djurhållning och mindre verksamheter<br />
Kolonilotter<br />
Vattenområde där en (1) brygga om högst 10 m² per<br />
fastighet får anläggas.<br />
Vattenområde där en gemensam brygga om högst<br />
15 m² får anläggas<br />
UTFORMNING AV ALLMÄNNA PLATSER<br />
bad/båt<br />
koloni<br />
f-in<br />
pump<br />
UTNYTTJANDEGRAD / FASTIGHETSINDELNING<br />
Bad- och båtplats där båtramp med angöring får anläggas<br />
Endast kolonistugor<br />
Marken får användas som tillfart till angärnsande fastigheter<br />
Pumphus<br />
e1 000/00 Största bruttoarea i m 2 varav huvudbyggnad får utgöra högst angivet antal m 2<br />
e2 00<br />
e3 000/000<br />
per fastighet<br />
Största sammanlagda byggnadsarea i kvadratmeter/kolonilott<br />
Största byggnadsarea i m2 för huvudbyggnad respektive största byggnadsarea<br />
för komplementbyggnader per fastighet<br />
BEGRÄNSNINGAR AV MARKENS BEBYGGANDE<br />
Marken får inte bebyggas<br />
Utformning<br />
I<br />
fril<br />
v1<br />
v2<br />
Byggnadsteknik<br />
b1<br />
Högsta byggnadshöjd i meter för komplementbyggnader<br />
och kolonistugor<br />
Högsta antal våningar<br />
Endast friliggande hus<br />
Byggnader ska uppföras på plintar och får inte vara<br />
försedda med eldstad eller toalett<br />
Suterrängvåning får anordnas utöver högsta antal våningar<br />
Lägsta golvhöjd för utrymmen som innehåller byggna<strong>den</strong>s kärnfunktioner,<br />
kök, toaletter, sovrum, vardagsrum ska vara +113,0 meter över nollplanet, Karlskogas<br />
höjdsystem. Sekundära utrymmen som utformas för att kunna översvämmas får<br />
byggas på lägre nivå. Alternativt ska byggnaderna utformas med hänsyn till<br />
översvämningsrisker.<br />
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER<br />
Genomförandetid<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> är 10 år från <strong>den</strong> dag planen vinner laga kraft<br />
Strandskydd<br />
a1<br />
Område inom vilket strandskyddet upphävs i och med<br />
att planen vinner laga kraft<br />
Huvudmannaskap<br />
Kommunen är inte huvudman för allmän plats<br />
ILLUSTRATIONER<br />
Illustrationslinje<br />
UPPHÄVD OMRÅDESBESTÄMMELSE<br />
Inom område med ringstreckad gräns upphävs del av områdesbestämmelse för Äspedalen som vann<br />
laga kraft 1991-01-23 akt, nr 1883-P91/15, i och med att <strong>den</strong>na plan vinner laga kraft.<br />
TECKENFÖRKLARING GRUNDKARTA<br />
KARTA 2/2<br />
SKALA 1:4000<br />
2:71 4<br />
BOFORS, MALLEN<br />
Hultmansgatan<br />
Lr<br />
Serv<br />
Använd gräns, Plangräns<br />
Traktgräns<br />
Kvarterstrakt<br />
Fastighetsgräns<br />
Slänt<br />
Stödmur<br />
Vägkant<br />
Staket<br />
Spår<br />
Fastighetsbeteckningar<br />
Traktnamn, Kvartersnamn<br />
Gatunamn<br />
Ledningsrätt<br />
Servitut<br />
X = 79400<br />
Y = 27600<br />
Bostadshus, Uthus<br />
Allmän byggnad, Kyrka<br />
Transformator, Skärmtak<br />
Industribyggnad<br />
Träd<br />
Koordinater<br />
Rutnätspunkt<br />
Koordinatsystem Karlskoga 70 65:-1<br />
Höjdsystem Rikets Epok 1900<br />
Mätklass II<br />
100 m<br />
Grundkartan framställd genom uttag från kartdatabasen<br />
SKALA 1: 2000<br />
0 40 80 120 160 200<br />
Meter<br />
NORMALT<br />
PLANFÖRFARANDE<br />
DETALJPLAN<br />
Denna detaljplan reglerar vad marken (och vattnet) får användas till och hur <strong>den</strong> får bebyggas. Regleringen<br />
sker med stöd av plan- och bygglagen, PBL, och omfattar de på <strong>den</strong>na plankarta angivna bestämmelser.<br />
Därutöver finns i PBL generella bestämmelser som skall iakttas vid byggande. Till planens laga handling<br />
finns en beskrivning som är ett tolkningshjälpmedel till planens formella innebörd.<br />
ÄSPEDALEN - Ängfallet<br />
- SAMT UPPHÄVANDE AV DEL AV OMRÅDESBESTÄMMELSER<br />
FÖR ÄSPEDALEN<br />
KARLSKOGA KOMMUN<br />
Samrådshandling<br />
2010-05-09<br />
......................................................................<br />
Bosse Björk, planchef<br />
SBN<br />
LAGA KRAFT<br />
.......................................... ..........................................
Ärende 3<br />
Österledskyrkan – Granskning av förslag till detaljplan
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-22 SBN <strong>2012</strong>.0033<br />
Handläggare:<br />
Bosse Björk<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Österledskyrkan<br />
- beslut om granskning av förslag till detaljplan<br />
Sammanfattning<br />
Kvarteret Österkyrkan, liksom kvarteret Hjulet, är belägna i stadsdelen<br />
Brickegår<strong>den</strong>, omedelbart norr om E18 och väster om Österle<strong>den</strong>, i östra<br />
Karlskoga.<br />
Här ligger Österledskyrkan samt söder om <strong>den</strong>na en restaurang och<br />
bensinstation med varuförsäljning (Shell). Mellan verksamheterna finns<br />
en gemensam parkering som ägs av kommunen och väster därom finns<br />
stora klippta gräsytor i ett kuperat landskap. Österle<strong>den</strong> är en del av det<br />
regionala vägnätet och E18 en del av det nationella och internationella.<br />
Direkt öster om planområdet ligger en stor dagligvarubutik (Coop<br />
Forum).<br />
Planändringen har initierats av att Karlskoga församling, som äger och<br />
driver verksamheten vid Österledskyrkan, vill bygga ut lokalerna för att<br />
rymma två nya förskoleavdelningar. Den utökade verksamheten innebär<br />
även att tomten utökas, mot väster och norr där, förutom byggnad och<br />
lekytor för förskolan, en ny parkering anläggs norr om kyrkan. Ny inoch<br />
utfart behöver ordnas mot Österle<strong>den</strong> vilket förankrats med<br />
Trafikverket som är väghållare.<br />
Inom ramen för planen skapas utrymme för en cirkulationsplats i<br />
korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen, ny in- och utfart till befintlig<br />
parkering samt flyttning av en gång-/cykelväg. En utökning av fastigheten<br />
Hjulet 2 föreslås vilket möjliggör att restaurangen kan byggas ut.<br />
Planläggningen tar hänsyn till till en planerad ombyggnad av korsningen<br />
E18-Österle<strong>den</strong>. Av det skälet ingår inte <strong>den</strong> del av fastigheten Hjulet 2<br />
som är närmast korsningen, där bensinstationen är belägen, i <strong>den</strong>na<br />
detaljplan.<br />
Samråd har hållits genom utskick av planhandlingar till berörda sakägare<br />
och övriga remissinstanser. Därutöver har möten hållits med de närmast<br />
berörda, representanter för Österledskyrkan samt fastighetsägare och<br />
näringsidkare på fastigheten Hjulet 2.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 3\tjänsteskrivelse med hut sbf.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (4)<br />
En riskbedömning har genomförts med anledning av närheten mellan<br />
kyrka/förskola och bensinstationen respektive Österle<strong>den</strong>/E18.<br />
Konsekvenserna vid en farligt godsolycka på Österle<strong>den</strong> kan enligt<br />
analysen inte avfärdas men tolereras om föreslagna riskreducerande<br />
åtgärder regleras i planförslaget, vilket också skett.<br />
Även en bullerberäkning har gjort med anledning av närheten till<br />
Österle<strong>den</strong> och även här föreslås en reglering om bullerdämpning i<br />
planen, en reglering som delvis sammanfaller med <strong>den</strong> för<br />
riskreducering.<br />
Byggrätten förkyrkan/förskolan förskjuts mot norr så att en befintlig<br />
fjärrvärmekulvert inte behöver flyttas. Därutöver görs ytterligare smärre<br />
justeringar inför granskningsskedet.<br />
De yttran<strong>den</strong> som inkommit under samrådsti<strong>den</strong>, kommentarer till dessa<br />
samt förslag till ändringar i planförslaget redovisas i en särskild<br />
samrådsredogörelse.<br />
Beslutsunderlag<br />
Denna tjänsteskrivelse 22 maj <strong>2012</strong>.<br />
Samrådsredogörelse 22 maj <strong>2012</strong>.<br />
Riskbedömning 24 apr <strong>2012</strong><br />
Bullerberäkning 5 maj <strong>2012</strong><br />
Samrådshandling detaljplan upprättad 20 feb <strong>2012</strong><br />
Konsekvensbeskrivning<br />
Tillkomsten av två förskoleavdelningar samt att anläggningen omformas<br />
och får bättre tillgänglighet är positivt på många sätt. Utifrån <strong>den</strong><br />
riskbedömning och bullerutredning som gjorts och de åtgärder som<br />
regleras i planen och genomförandet bedöms miljö- och folkhälsofrågorna<br />
bli neutrala i förhållande till andra alternativ. Initiativet bedöms<br />
frigöra resurser och befrämja tillväxt genom ökat utbud av<br />
förskoleplatser.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. SBN uppdrar åt samhällsbyggnadsförvaltningen att ställa ut<br />
förslag till detaljplan för Österledskyrkan för granskning<br />
med de revideringar som anges i kommentarerna till<br />
samrådsredogörelsen.<br />
2. SBN kungör sitt ställningstagande att planförslaget inte kommer<br />
att medföra någon betydande miljöpåverkan.<br />
Bosse Björk<br />
Planchef
3 (4)<br />
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling – sammanfattande bedömning<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Stadsbyggnadskontoret<br />
SBF Stab
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling - sammanfattande bedömning av förslag till beslut<br />
Aspekter<br />
Sociala/<br />
kulturella<br />
Beslutsförslaget har …<br />
en positiv<br />
påverkan<br />
ingen<br />
påverkan<br />
Barnkonventionen<br />
X<br />
Dialog och inflytande<br />
X<br />
Folkhälsa<br />
X<br />
Jämlikhet och social rättvisa<br />
Jämställdhet<br />
X<br />
en negativ<br />
påverkan<br />
Beskrivning av konsekvenser utifrån checklistan<br />
Lyft särskilt fram konsekvenser som kommer i konflikt med andra aspekter av hållbar utveckling.<br />
Ekologiska<br />
Kulturmiljö/kulturella<br />
omgivningar<br />
Miljörelaterad hälsa<br />
X<br />
Avfall<br />
X<br />
X<br />
Biologisk mångfald<br />
X<br />
Energi<br />
X<br />
Konsumtion<br />
X<br />
Transporter<br />
X<br />
Vatten, luft och mark<br />
X<br />
Ekonomiska<br />
Kommunens ekonomi<br />
X<br />
Kostnadseffektivitet<br />
X<br />
Tillväxt<br />
X
1 (4)<br />
NORMALT PLANFÖRFARANDE - NYA PBL<br />
Detaljplan för<br />
ÖSTERLEDSKYRKAN<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad <strong>2012</strong>-02-20<br />
av samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga<br />
SAMRÅDSREDOGÖRELSE<br />
SAMRÅDSUTSKICK Samråd med privata sakägare har skett genom att kompletta handlingar sänts<br />
ut per brev till 5 mars <strong>2012</strong>.<br />
Eventuella synpunkter skulle ha varit samhällsbyggnadsförvaltningen tillhanda<br />
senast <strong>den</strong> 20 mars <strong>2012</strong>.<br />
SAMRÅDSMÖTE<br />
Inget samrådsmöte var inplanerat under remissti<strong>den</strong> men ett informellt<br />
samrådsmöte har 6 mars hållits med representanter för fastighetsägare och<br />
verksamhetsansvariga för bensinstationen respektive restaurangen på Hjulet 2.<br />
Kommentar:<br />
Se kommentar till SBF Mark och exploatering nedan.<br />
YTTRANDEN Ägaren till fastigheten Snäckan 1 (Konsum Värmland) har inkommit med ett<br />
FRÅN PRIVATA yttrande, bilaga 1.<br />
SAKÄGARE<br />
Kommentar:<br />
Det finns inga intentioner att dra en gång-/cykelväg läng södra sidan av<br />
Källmossvägen, <strong>den</strong> kommer att ligga kvar på norra sidan gatan. En framtida<br />
ombyggnad av korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen till cirkulationsplats<br />
föranleder dock ett visst intrång på fastigheten Snäckan 1, vilket redovisas i<br />
planförslaget. Gång-/cykelvägens sträckning ingår dock inte i planförslaget<br />
eftersom det idag inte finns så precisa underlag att det exakta läget kan läggas<br />
fast. Tanken är dock att befintlig gång-/cykelväg från tunneln under E18 ska<br />
passera längs Österle<strong>den</strong>s östra sida precis som idag men p g a cirkulationsplatsen<br />
i ett nytt läge. På <strong>den</strong> illustration som bifogas planhandlingen har befintlig<br />
gångbana/trottoar längs Källmossvägens södra sida bundits samman med ett<br />
preliminärt läge för gång-/cykelvägen längs Österle<strong>den</strong>. Detta kan ha misstolkats<br />
som en ny gång-/cykelväg längs södra sidan av Källmossvägen, men så är det inte<br />
tänkt.
2 (4)<br />
SAMRÅDSREMISS<br />
Planförslaget har under ti<strong>den</strong> 5-20 mars <strong>2012</strong> även varit utsänd till<br />
kommunala förvaltningar och andra berörda instanser.<br />
Skanova har inkommit med ett yttrande, bilaga 2.<br />
Kommentar:<br />
Den ledning som följer E18 och korsar sydvästra hörnet av fastigheten Hjulet 2 är<br />
säkrad genom ledningsrätt och har erhållit skydd genom ett u-område i<br />
planförslaget. Den ledning som korsar norr om fastigheten Österkyrkan 1 kommer i<br />
konflikt med <strong>den</strong> utökade byggrätten för Österledskyrkan och måste flyttas om<br />
byggrätten ska utnyttjas. Eftersom ledningen saknar ledningsrätt förutsätts att<br />
flyttning bekostas av Skanova.<br />
Karlskoga Kraftvärmeverk AB har inkommit med ett yttrande, bilaga 3.<br />
Kommentar:<br />
Byggrätten för fastigheten Österkyrkan 1 justeras jämfört med samrådsförslaget så<br />
att nämnda fjärrvärmekulvert inte behöver flyttas. Ytan föreslås fortfarande ingå i<br />
<strong>den</strong> utvidgade fastigheten men kommer inte att vara byggbar och<br />
ledningssträckningen säkras också genom ett u-område. Med tanke på närheten<br />
mellan ledningen och gränsen för byggrätten ska genomförandet ske i samråd<br />
med ledningsägaren. Plankarta och planbeskrivning justeras.<br />
Karlskoga Miljö AB uppmärksammar att det finns stora vatten- och<br />
avloppsledningar i gatan som måste beaktas vid ombyggnad till cirkulationsplats.<br />
Kommentar:<br />
Planbeskrivningen kompletteras med uppgifter enligt ovan.<br />
SBF – Mark och exploatering påpekar att fastighetsbeteckningen<br />
Österledskyrkan 1 ska bytas mot Österkyrkan 1 på några ställen i handlingen.<br />
Ledningsrätt berör Hjulet 2. Kommunen avser att bekosta ny in- och utfart till<br />
parkeringsytan, inte omstrukturering av parkeringen. Det bör även övervägas om<br />
parkeringen intill kv Hjulet ska regleras på samma sätt som för Österledskyrkan,<br />
som del av användningsområdet, inte ett eget användningsområde.<br />
Synpunkter som togs upp på det informella samrådsmötet 6 mars <strong>2012</strong> ska<br />
beaktas.<br />
Kommentar:<br />
Planbeskrivningen justeras avseende fastighetsuppgifter och kommunens<br />
åtagande vad gäller parkeringen enligt ovan.<br />
Eftersom <strong>den</strong> berörda parkeringen bör kunna användas för just detta ändamål och<br />
av skilda verksamhetsutövare, vilka kan variera över tid, bör ytan regleras som<br />
parkering, inte del av användningsområde för handel och/eller bilservice.<br />
Vid mötet <strong>den</strong> 6 mars <strong>2012</strong> enades parterna om några smärre justeringar av<br />
parkeringsytans avgränsning. Ägaren till restaurangen önskade även ytterligare<br />
utbyggnadsmöjligheter mot väster varför användningsområdet för bilservice och<br />
handel, inklusive byggrätten, utökas ytterligare ca 15 meter mot väster. Hänsyn tas<br />
till befintlig ledningsrätt för telekabel.
3 (4)<br />
SBF - Miljökontoret har inkommit med ett yttrande, bilaga 4.<br />
Kommentar:<br />
Planbeskrivningen kompletteras med att åtgärder för att ta hand om dagvatten<br />
lokalt bör vidtas inom planområdet vid ny- och tillbyggnad. Frågan om skuggning,<br />
mm regleras inte i planen. En bullerutredning har gjorts, se kommentar till<br />
Länsstyrelsens yttrande nedan.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen - handikapprådet understryker att<br />
handikapparkering ska byggas samt inomhusmiljön anpassas för de som sitter i<br />
rullstol, är synskadade, hörselskadade eller astmatiker, mm.<br />
Kommentar:<br />
De frågor som tas upp regleras inte i detaljplanen men bör bevakas i<br />
bygglovskedet.<br />
Övriga kommunala instanser har inte haft något att erinra mot planförslaget eller<br />
valt att inte yttra sig.<br />
Trafikverket har inkommit med ett yttrande, bilaga 5.<br />
Kommentar:<br />
Befintlig gång-/cykelpassage över Österle<strong>den</strong> (väg 243) ändras inte alls p g a<br />
Österledskyrkans utbyggnad, passagens läge är detsamma även om gång-<br />
/cykelvägens sträckning förskjuts något mot söder för att möjliggöra att fastigheten<br />
Österkyrkan 1 utökas. En framtida ombyggnad av korsningen Österle<strong>den</strong>-<br />
Källmossvägen till cirkulationsplats kan innebära en viss justering i passagens<br />
läge men det finns i dagsläget inte så precisa underlag att det exakta läget kan<br />
läggas fast och beskrivas exakt.<br />
Kommunen delar uppfattningen att ett vänstersvängfält behövs för <strong>den</strong> nya<br />
tillfarten till Österledskyrkan och anser att utrymme för detta finns inom<br />
gatuområdet i planen. Kostnaderna ska betalas av exploatören och utformningen<br />
ska ske i samråd med och godkännas av Trafikverket, förtydligande av detta görs i<br />
planbeskrivningen.<br />
Angående <strong>den</strong> sekundära utfarten, ej infart, har kontakt tagits med Trafikverket på<br />
ett tidigt stadium av planarbetet (nov 2011) och vid en bedömning på plats samt<br />
konsultation inom Trafikverket medgavs att en sådan utfart kan tillkomma.<br />
Byggna<strong>den</strong>s utformning och verksamhetens logistik har därefter anpassats till<br />
<strong>den</strong>na förutsättning. Bedömningen är att enkel angöring vid lämning och hämtning<br />
av barn, utan behov av att vända med eller utan backningsrörelser, överväger ur<br />
säkerhetssynpunkt och att utfarten enligt planhandlingen därför ska finnas kvar.<br />
En bullerutredning samt en riskanalys har gjorts, se kommentar till Länsstyrelsens<br />
yttrande nedan.
4 (4)<br />
Länsstyrelsen har inkommit med ett yttrande, bilaga 6.<br />
Kommentar:<br />
En riskanalys har genomförts avseende utbyggna<strong>den</strong> av befintliga förskolelokaler<br />
och dess närhet till Österle<strong>den</strong>, E18 och befintlig bensinstation på fastigheten<br />
Hjulet 2.<br />
Riskanalysen visar att risken för konsekvenser vid olyckshändelser kopplade till<br />
E18 och bensinstationen kan tolereras. Bensinstationens möjligheter att<br />
komplettera utbudet med biogas har bedömts att ändå inte vara möjligt med<br />
anledning av närheten till bostäder söder om E18, butikslokaler öster om<br />
Österle<strong>den</strong> (Coop Forum) samt befintlig förskoleverksamhet och samlingslokal i<br />
Österledskyrkan. Risknivån till följd av en farligt godsolycka på Österle<strong>den</strong> kan<br />
däremot inte avfärdas och kräver åtgärder. Planförslaget kompletteras därför med<br />
en bestämmelse om att avåkningsskydd/barriär ska finnas mellan Österle<strong>den</strong> och<br />
angöring/parkering på fastigheten Österkyrkan 1. En bestämmelse reglerar också<br />
att lekytor utomhus inte får finnas öster och söder om huvudbyggna<strong>den</strong> och i övrigt<br />
inte närmare Österle<strong>den</strong> (väg 243) än 30 meter. Fasad mot Österele<strong>den</strong> bör ha<br />
högre brandklass. Utrymning ska kunna ske mot väster.<br />
Avseende restaurangen, omfattas inte av riskbedömningen, är <strong>den</strong> lokaliserad 25<br />
meter från E18 och från 20 meter från bensinstationsbyggna<strong>den</strong> där byggna<strong>den</strong><br />
avskärmar lossningsplats för tankfordon, mätarskåp, mm samtliga installationer<br />
belägna betydligt över 25 meter från restaurangen. Byggrätten för restaurangen<br />
(bilservice/handel) inskränks dock mot öster så att bara en smärre tillbyggnad kan<br />
ske åt detta håll. Utrymning från restaurangen ska kunna ske mot väster.<br />
En bullerutredning har genomförts vilken visar att trafikbuller från Österle<strong>den</strong><br />
överstiger vedertagna riktvär<strong>den</strong> för buller vid nybyggnad och betydande<br />
ombyggnad, främst gäller det maxnivåer. Österledskyrkans fasad mot Österle<strong>den</strong><br />
ska för att garantera en bra innemiljö i förskole- och kontorslokaler därför dämpa<br />
minst 35 dBA och fasad mot söder minst 30 dBA, vilket regleras i en särskild<br />
planbestämmelse. Utomhusmiljöer för lek och vistelse är lokaliserade väster om<br />
byggna<strong>den</strong> med huset som skärm och har därigenom bullervär<strong>den</strong> som<br />
understiger nämnda riktvär<strong>den</strong>. Samma bestämmelse som reglerar ytor som inte<br />
får användas för lek med hänsyn till riskfaktorer som beskrivs ovan täcker även in<br />
bulleraspekten.<br />
Avseende trafiksäkerhet, se kommentarer till Trafikverkets yttrande ovan.<br />
Därutöver görs redaktionella justeringar som omnämns i yttrandet.<br />
ÖVRIGA<br />
KOMMENTARER<br />
Med anledning av en ny tolkning av begreppet ”mark som inte får bebyggas” görs<br />
ett tillägg i <strong>den</strong>na bestämmelse vars lydelse blir ”marken får inte bebyggas, med<br />
undantag av parkeringsplatser, körytor, plank, stödmurar och motsvarande”.<br />
FÖRSLAG TILL<br />
BESLUT<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås att med de under rubrikerna kommentarer<br />
föreslagna ändringarna ställa ut detaljplanen för Österledskyrkan för granskning,<br />
samt att kungöra sitt ställningstagande om att planförslaget inte kommer att<br />
medföra någon betydande miljöpåverkan.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>-05-22<br />
Bosse Björk<br />
Planchef
BILAGA 1
BILAGA 2
BILAGA 3
BILAGA 4
BILAGA 5
BILAGA 6
Kvalitativ riskbedömning för detaljplan<br />
Avseende transport av farligt gods och bensinstation i närområdet<br />
Österledskyrkan, Karlskoga kommun<br />
Granskningshandling<br />
Datum <strong>2012</strong>-04-24
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Dokumentinformation<br />
Process:<br />
Skede:<br />
Uppdragsgivare:<br />
Fysisk planering<br />
Detaljplan<br />
Karlskoga församling<br />
Uppdragsnummer: 10165934<br />
Handläggare:<br />
Granskare:<br />
Uppdragsansvarig:<br />
Rebecka Carstensen<br />
Katarina Malmkvist<br />
Henrik Selin<br />
Datum Rev Status Upprättad av Granskad av Godkänd av<br />
<strong>2012</strong>-04-24 - Granskningshandling<br />
Rebecka<br />
Carstensen<br />
Katarina Malmkvist<br />
Konsult<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
WSP Brand och Risk<br />
Box 71<br />
581 02 Linköping<br />
Tel: +46 13 30 36 00<br />
Fax: +46 13 30 36 00<br />
WSP Sverige AB<br />
Org nr: 556057-4880<br />
Styrelsens säte: Stockholm<br />
www.wspgroup.se<br />
2 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Sammanfattning<br />
WSP har av Karlskoga församling fått i uppdrag att göra en kvalitativ riskbedömning för detaljplan avseende<br />
planområde Österledskyrkan. Primärt avser förändringarna möjliggöra tillbyggnad av två förskoleavdelningar<br />
med tillhörande verksamhetsytor. Syftet med riskbedömningen är att utreda lämpligheten med<br />
etableringen av förskolan, med avseende på transport av farligt gods på E18 och Österle<strong>den</strong> , samt med hänsyn<br />
till en bensinstation i utkanten av planområdet.<br />
Målet med riskbedömningen är att uppskatta risknivån inom planområdet och vid behov ge förslag på åtgärder<br />
för att kunna genomföra föreslagen markanvändning.<br />
Bedömningen är utförd inom ramen för kvalitativa metoder och baserar sig på erfarenheter från liknande<br />
bedömningar samt vägledande litteratur från myndigheter etc.<br />
Följande risker har i<strong>den</strong>tifierats som möjliga att kunna påverka planområdet:<br />
- Olycka med farligt gods-klass 1, 2 och 5 på E18<br />
- Olycka med farligt gods-klass 1, 2, 3 och 5 på Österle<strong>den</strong><br />
- Olycka på bensinstation<br />
Riskuppskattningen visar att risknivån inom planområdet till följd av farligt gods-olycka med klass 3 på<br />
Österle<strong>den</strong> inte kan avfärdas. Åtgärder krävs i form av skyddande barriär mellan Österle<strong>den</strong> och förskolan.<br />
Dessutom påverkas disponeringen av planområdet, bland annat placeringen av lekytor utomhus.<br />
WSP anser att planerad markanvändning inom Österledskyrkan kan tolereras med avseende på risken för<br />
olyckor med farligt gods och riskerna med bensinstationen om de i rapporten föreslagna riskreducerande<br />
åtgärderna regleras i planförslaget.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
3 (22)
Innehållsförteckning<br />
1 INLEDNING ........................................................................................................................................................ 5<br />
1.1 BAKGRUND .......................................................................................................................................................... 5<br />
1.2 SYFTE OCH MÅL .................................................................................................................................................... 5<br />
1.3 AVGRÄNSNINGAR .................................................................................................................................................. 5<br />
1.4 STYRANDE DOKUMENT ........................................................................................................................................... 6<br />
1.5 INTERNKONTROLL .................................................................................................................................................. 6<br />
2 OMRÅDESBESKRIVNING .................................................................................................................................... 7<br />
2.1 PLANOMRÅDET ..................................................................................................................................................... 7<br />
2.2 ANGRÄNSANDE VERKSAMHETER OCH INFRASTRUKTUR .................................................................................................. 7<br />
3 RISKBEDÖMNING – OMFATTNING OCH METOD ................................................................................................ 9<br />
3.1 OMFATTNING OCH DEFINITIONER ............................................................................................................................. 9<br />
3.2 METOD FÖR RISKINVENTERING ................................................................................................................................. 9<br />
3.3 METOD FÖR RISKUPPSKATTNING, RISKVÄRDERING OCH IDENTIFIERING AV RISKREDUCERANDE ÅTGÄRDER ................................ 9<br />
4 RISKIDENTIFIERING .......................................................................................................................................... 11<br />
4.1 TRANSPORTLEDER FÖR FARLIGT GODS ...................................................................................................................... 11<br />
4.2 BENSINSTATION .................................................................................................................................................. 13<br />
4.3 SAMMANSTÄLLNING AV OLYCKSSCENARIER ............................................................................................................... 13<br />
5 RISKUPPSKATTNING OCH RISKVÄRDERING ..................................................................................................... 15<br />
5.1 RISKER KOPPLADE TILL OLYCKOR MED FARLIGT GODS PÅ E18 OCH ÖSTERLEDEN ............................................................... 15<br />
5.2 RISKER KOPPLADE TILL OLYCKOR VID BENSINSTATION .................................................................................................. 16<br />
5.3 SAMMANSTÄLLNING ............................................................................................................................................ 16<br />
6 RISKREDUCERANDE ÅTGÄRDER ....................................................................................................................... 18<br />
6.1 DISPONERING AV PLANOMRÅDE ............................................................................................................................. 18<br />
6.2 BARRIÄR MELLAN PLANOMRÅDE OCH ÖSTERLEDEN .................................................................................................... 18<br />
6.3 BYGGNADENS UTFORMNING .................................................................................................................................. 18<br />
7 SLUTSATSER .................................................................................................................................................... 19
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
1 Inledning<br />
I syfte att utöka tomt och byggrätt för Österledskyrkan arbetar Karlskoga kommun med att ta fram en detaljplan.<br />
WSP Brand & Risk har av Karlskoga församling fått i uppdrag att göra en kvalitativ riskbedömning för <strong>den</strong><br />
planerade markanvändningen med avseende på risken för olyckor med hänsyn till transporter av farligt gods<br />
i närområdet, samt närbelägen bensinstation. Riskbedömningen utgör en grund för att bedöma lämpligheten<br />
med detaljplanen, samt vid behov ge förslag på lämpliga riskreducerande åtgärder.<br />
1.1 Bakgrund<br />
Planområdet omfattar fastigheten Österledskyrkan som är bebyggd med en kyrka. Primärt avser förändringarna<br />
möjliggöra tillbyggnad av två förskoleavdelningar med tillhörande verksamhetsytor, vilket innebär att<br />
fastigheten och byggrätten utökas betydligt.<br />
I anslutning till det aktuella planområdet finns befintlig bebyggelse i form av bostäder, dagligvaruhandel,<br />
bensinstation, mm. Förbi planområdet passerar flera trafikerade vägar som utgör en del i Karlskogas ringmatningssystem,<br />
där Österle<strong>den</strong> är en sekundär transportled för farligt gods och E18 utgör primär transportled<br />
för farligt gods.<br />
Länsstyrelsen, Örebro län, har gjort en bedömning att riskanalys skall ligga till grund för planeringen av<br />
bebyggelse eller verksamheter inom 100 m från en väg med farligt gods och bensinstationer, vilket föranleder<br />
<strong>den</strong>na rapport.<br />
1.2 Syfte och mål<br />
Syftet med <strong>den</strong>na riskbedömning är att uppfylla länsstyrelsens krav på beaktande av riskhanteringsprocessen<br />
vid markanvändning intill farligt gods-led. Riskbedömningen upprättas som ett beslutsunderlag för fattande<br />
av beslut om lämpligheten med planerad markanvändning, med avseende på närhet till farligt godsled.<br />
Målet med riskbedömningen är att uppskatta risknivån inom planområdet och vid behov ge förslag på åtgärder<br />
för att kunna genomföra föreslagen markanvändning.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
1.3 Avgränsningar<br />
I riskbedömningen belyses risker förknippade med transport av farligt gods på E18 och Österle<strong>den</strong> förbi<br />
planområdet, samt risker förknippade med bensinstation i närområdet. De risker som har beaktats är sådana<br />
som är förknippade med plötsligt inträffade skadehändelser (olyckor) med livshotande konsekvenser för<br />
tredje man, d.v.s. risker som påverkar personsäkerheten i området. Detta innebär att ingen hänsyn har tagits<br />
till exempelvis egendomsskador, eventuella skador på naturmiljön eller skador orsakade av långvarig exponering<br />
för avgaser, buller eller liknande.<br />
Riskbedömningen utgår från kvalitativa metoder, vilket i samråd med länsstyrelsen i Örebro har bedömts<br />
som erforderlig nivå i det aktuella projektet.<br />
Enligt länsstyrelsens önskemål beaktas även på ett övergripande plan hur en eventuell utveckling av bensinstationen<br />
med tankning av biogas skulle påverka planområdet. Detta sidospår behandlas uteslutande i bilaga<br />
1.<br />
5 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
1.4 Styrande dokument<br />
I samband med upprättande av detaljplaner ställer Plan- och Bygglagen [1] krav på att olycksrisker ska belysas,<br />
för att avgöra om tilltänkt bebyggelse är lämplig, med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller<br />
till skydd mot olyckshändelser. I det aktuella fallet har Länsstyrelsen i Örebro län i ett samrådsyttrande [2]<br />
angett att riktvär<strong>den</strong> för skyddsavstånd i Länsstyrelsen i Stockholms läns skrift ”Riskhänsyn vid ny bebyggelse”<br />
[3] skall vara vägledande. Av <strong>den</strong>na framgår det bland annat att ett skyddsavstånd på 100 m mellan<br />
bensinstationer och daghem skall eftersträvas vid nyetablering. För etablering i närheten av transportleder<br />
med farligt gods anges riktvär<strong>den</strong> på skyddsavstånd enligt figur 1.1.<br />
Figur 1.1. Rekommendation avseende minimiavstånd mellan transportled med farligt gods och olika typer av bebyggelse<br />
[3].<br />
Avsteg från rekommendationerna kan göras, men skall riskbedömas och motiveras. Bedömningen beror<br />
bland annat på typ av bebyggelse, utformning av området, riskkälla och om det finns andra möjligheter för<br />
utformning.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
1.5 Internkontroll<br />
Rapporten är utförd av Rebecka Carstensen (Brandingenjör och Civilingenjör inom riskhantering) med Henrik<br />
Selin (Civilingenjör Riskhantering och Ekosystemteknik) som uppdragsansvarig. I enlighet med WSP:s<br />
miljö- och kvalitetsledningssystem, certifierat enligt ISO 9001 och ISO 14001, omfattas <strong>den</strong>na handling av<br />
krav på internkontroll. Detta innebär bland annat att en från projektet fristående person granskar förutsättningar<br />
och resultat i rapporten. Ansvarig för <strong>den</strong>na granskning har varit Katarina Malmkvist (Brandingenjör<br />
och Civilingenjör inom riskhantering).<br />
6 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
2 Områdesbeskrivning<br />
I detta kapitel ges en översiktlig beskrivning av planområdet och angränsande infrastruktur.<br />
2.1 Planområdet<br />
Planområdet är beläget i stadsdelen Brickegår<strong>den</strong> i östra Karlskoga och omfattar fastigheten Österledskyrkan<br />
som idag är bebyggd med en kyrka. För att möjliggöra tillbyggnad av kyrkan med förskoleavdelningar<br />
och anläggande av parkeringsytor måste fastigheten och byggrätten utökas betydligt. Förslaget innebär att<br />
fastigheten Österledskyrkan utökas med 30 m åt norr, väster och något åt söder. Verksamheten ändras till att<br />
omfatta kyrka, kontor och skola. Förskolans uteytor rekommenderas i planförslaget läggas med huset som<br />
skärm. En skiss över hur planområdet skulle kunna komma att se ut efter ändringarna framgår av figur 2.1.<br />
[4]<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
Figur 2.1. Figuren visar planområdet samt eventuell framtida cirkulationsplats. Kyrkan är markerad med röd färg och<br />
tilltänkta förskoleavdelningarna med gul färg. [4]<br />
2.2 Angränsande verksamheter och infrastruktur<br />
I anslutning till det aktuella planområdet finns befintlig bebyggelse i form av bostäder, dagligvaruhandel,<br />
bensinstation, mm. Förbi planområdet passerar flera trafikerade vägar som utgör en del i Karlskogas ringmatningssystem,<br />
där Österle<strong>den</strong> är en sekundär transportled för farligt gods och E18 utgör primär transportled<br />
för farligt gods.<br />
Trafikintensiteten är av trafikverket uppmätt till ca 14 000 fordon per dygn (varav 12 % tung trafik) på E18,<br />
respektive 3000 fordon per dygn (varav 6 % tung trafik) på Österle<strong>den</strong>. Enligt trafikverkets prognoser bedöms<br />
trafikflödet öka och förväntas 2040 uppgå till 18 000 fordon/dygn (varav 16 % utgör tung trafik) på<br />
E18 och 4300 fordon/dygn (varav 8 %) på Österle<strong>den</strong>. Hastigheten på E18 är förbi planområdet begränsad<br />
till 70 km/h och för Österle<strong>den</strong> 50 km/h. [5]<br />
Avståndet till E18 är som närmast 100 m och avståndet till Österle<strong>den</strong> är som närmast 25 m. Avstånd till<br />
bensinstation (Shell) är ca 80 meter. Aktuella drivmedel som bensinstationen tillhandahåller är bensin 95,<br />
V-power, diesel och E85. I framti<strong>den</strong> finns det planer på att eventuellt utveckla bensinstationen med ännu<br />
7 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
en tankstation i närheten av befintlig. Avståndet till <strong>den</strong> nya tankstationen är också ca 80 m. Hur planområdet<br />
förhåller sig till omkringliggande verksamheter och infrastruktur framgår av figur 2.2.<br />
Figur 2.2. Figuren visar planområdet hur det ser ut idag med omkringliggande verksamheter och infrastruktur. 1.<br />
Österledskyrkan, 2. Bensinstation, 3. E18, 4. Österle<strong>den</strong>, 5. Källmosvägen. (Foto: Hans Bergh-Nilsson, 2008)<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
8 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
3 Riskbedömning – omfattning och metod<br />
Detta kapitel innehåller en beskrivning av begrepp och definitioner, arbetsgång och omfattning av riskhantering<br />
i projektet samt de metoder som används i rapporten.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
3.1 Omfattning och definitioner<br />
Projektet utgår från <strong>den</strong> s.k. riskhanteringsprocessen, se Figur 4 [6,7]. I det aktuella projektet omfattas riskhanteringen<br />
av området innanför de streckade linjerna, dvs. Riskanalys, riskvärdering och riskbedömning.<br />
Vid behov ges förslag på åtgärder. Följande begrepp används vidare i rapporten:<br />
Risk avser kombinationen av sannolikheten för en händelse<br />
och dess konsekvenser. Sannolikheten anger hur<br />
troligt det är att en viss händelse kommer att inträffa och<br />
kan beräknas om frekvensen d.v.s. hur ofta något inträffar<br />
under en viss tidsperiod är känd.<br />
Riskanalys avser riski<strong>den</strong>tifiering och riskuppskattning.<br />
Riski<strong>den</strong>tifieringen är en inventering av scenarier som<br />
kan medföra oönskade konsekvenser medan riskuppskattningen<br />
omfattar en kvalitativ eller kvantitativ uppskattning<br />
av sannolikhet och konsekvens för respektive<br />
scenario.<br />
Riskbedömning avser riskanalys och riskvärdering och<br />
omfattar normalt enbart analys och värdering av riskerna.<br />
Riskvärderingen innebär att avgöra om uppskattade<br />
risker kan accepteras, om det finns behov av riskreducerande<br />
åtgärder samt att verifiera olika alternativ.<br />
Riskhantering avser hela <strong>den</strong> process som innehåller<br />
analys, värdering och reduktion/kontroll. Riskreduktion/kontroll<br />
innebär att utifrån riskvärderingen fatta beslut<br />
kring riskreducerande åtgärder och kontrollera att de genomförs och följs upp. Dessutom ingår att bevaka<br />
eventuella förändringar i systemet som kan föranleda behov av ny riskanalys.<br />
3.2 Metod för riskinventering<br />
Aktuell riskbedömning tar endast hänsyn till risker förknippade med farligt gods-transporter och bensinstationen<br />
i angränsande områ<strong>den</strong>. Riskinventeringen utgörs av i<strong>den</strong>tifiering av förekomsten av farligt godstyper.<br />
3.3 Metod för riskuppskattning, riskvärdering och i<strong>den</strong>tifiering av<br />
riskreducerande åtgärder<br />
Aktuell riskbedömning bygger på kvalitativa metoder där konsekvensen av en olycka analyseras, givet att<br />
en olycka har skett. Konsekvenserna analyseras utifrån en fyrgradig skala med avseende på hur allvarlig<br />
påverkan olyckan får på planområdet:<br />
- Mycket stor påverkan<br />
- Stor påverkan<br />
- Viss påverkan<br />
- Ingen påverkan<br />
Figur 3.1 Riskhanteringsprocessen, samt omfattning av<br />
riskhantering i projektet (streckad linje).<br />
9 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Sannolikheten för en olycka med farligt gods bedöms även översiktligt i kapitel 5. Därefter ges övergripande<br />
resonemang kring <strong>den</strong> fortsatta riskhanteringsprocessen enligt Figur 3.1.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
10 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
4 Riski<strong>den</strong>tifiering<br />
I detta kapitel beskrivs de scenarier till följd av olyckor med farligt gods och risker kopplade till bensinstationen<br />
i närområdet som bedöms kunna påverka planområdet.<br />
De risker som i<strong>den</strong>tifierats för planområdet är:<br />
- Olycka vid transport av farligt gods på väg<br />
- Olycka vid bensinstation<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
4.1 Transportleder för farligt gods<br />
Farligt gods är ett samlingsbegrepp för ämnen och produkter som har sådana farliga egenskaper att de kan<br />
skada människor, miljö, egendom och annat gods, om det inte hanteras rätt under transport. Transport av<br />
farligt gods på väg omfattas av regelsamling [8] som tagits fram i internationell samverkan. Farligt gods<br />
delas in i nio olika klasser med hjälp av det så kallade ADR-S-systemet som baseras på <strong>den</strong> dominerande<br />
risken som finns med att transportera ett visst ämne eller produkt. I tabell 4.1 nedan redovisas klassindelningen<br />
av farligt gods och en beskrivning av vilka konsekvenser som kan uppstå vid olycka. I tabellen<br />
framgår även ett nationellt snitt på hur stor andel varje klass utgör av transporterna med farligt gods [9].<br />
Tabell 4.1. Kortfattad beskrivning av respektive farligt gods-klass och konsekvensbeskrivning [8], samt nationellt snitt<br />
på fördelning mellan olika klasserna av <strong>den</strong> tunga trafiken [9].<br />
ADRsklass<br />
Kategori<br />
ämnen<br />
1 Explosiva<br />
ämnen och<br />
föremål<br />
Beskrivning Konsekvensbeskrivning, liv Andel av farligt<br />
godstransporter<br />
Sprängämnen, tändmedel,<br />
ammunition,<br />
etc.<br />
2 Gaser Inerta gaser (kväve,<br />
argon etc.) oxiderande<br />
gaser (syre, ozon,<br />
etc.), brandfarliga gaser<br />
(acetylen, gasol<br />
etc.) och giftiga gaser<br />
(klor, svaveldioxid<br />
etc.).<br />
Tryckpåverkan och brännskador.<br />
Stor mängd massexplosiva ämnen<br />
ger skadeområde med uppemot 250<br />
m radie (orsakat av tryckvåg). Personer<br />
kan omkomma båda inomhus<br />
och utomhus. Övriga explosiva ämnen<br />
och mindre mängder massexplosiva<br />
ämnen ger enbart lokala konsekvensområ<strong>den</strong>.<br />
Splitter och annat<br />
kan vid stora explosioner ge skadeområ<strong>den</strong><br />
med uppemot 700 m radie<br />
[10].<br />
Förgiftning, brännskador och i vissa<br />
fall tryckpåverkan till följd av giftigt<br />
gasmoln, jetflamma, brinnande gasmoln<br />
eller BLEVE. Konsekvensområ<strong>den</strong><br />
över 100-tals m. Omkomna<br />
både inomhus och utomhus.<br />
0,1%<br />
Brandfarlig gas:<br />
1,8 %<br />
Inerta/oxiderande<br />
gaser: 5,9 %<br />
Giftig gas: 0,0 %<br />
11 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
3 Brandfarliga<br />
vätskor<br />
4 Brandfarliga<br />
fasta ämnen<br />
5 Oxiderande<br />
ämnen,<br />
organiska<br />
peroxider<br />
6 Giftiga ämnen,<br />
smittförande<br />
ämnen<br />
7 Radioaktiva<br />
ämnen<br />
8 Frätande<br />
ämnen<br />
9 Övriga farliga<br />
ämnen<br />
och föremål<br />
Bensin och diesel<br />
(majoriteten av klass<br />
3) transporteras i tankar<br />
rymmandes upp<br />
till 50 ton.<br />
Kiseljärn (metallpulver)<br />
karbid och vit<br />
fosfor.<br />
Natriumklorat, väteperoxider<br />
och kaliumklorat.<br />
Arsenik-, bly- och<br />
kvicksilversalter, bekämpningsmedel,<br />
etc.<br />
Medicinska preparat,<br />
vanligtvis små mängder.<br />
Saltsyra, svavelsyra,<br />
salpetersyra, natriumoch<br />
kaliumhydroxid<br />
(lut). Transorteras<br />
vanligtvis som bulkvara.<br />
Gödningsämnen, asbest,<br />
magnetiska<br />
material etc.<br />
4.1.1 Transport av farligt gods på E18<br />
Brännskador och rökskador till följd<br />
av pölbrand, strålningseffekt eller<br />
giftig rök. Konsekvensområ<strong>den</strong> vanligtvis<br />
inte större än 40 m för brännskador.<br />
Rök kan spridas över betydligt<br />
större område. Bildandet av<br />
vätskepöl beror på vägutformning,<br />
underlagsmaterial och diken etc.<br />
Brand, strålning, giftig rök. Konsekvenserna<br />
vanligtvis begränsade till<br />
närområdet kring olyckan.<br />
Tryckpåverkan och brännskador.<br />
Självantändning, explosionsartade<br />
brandförlopp om väteperoxidslösningar<br />
med koncentrationer > 60 %<br />
eller organiska peroxider kommer i<br />
kontakt med brännbart, organiskt<br />
material. Konsekvensområ<strong>den</strong> för<br />
tryckvågor uppemot 150 m.<br />
Giftigt utsläpp. Konsekvenserna vanligtvis<br />
begränsade till närområdet.<br />
Utsläpp radioaktivt ämne, kroniska<br />
effekter, mm. Konsekvenserna begränsas<br />
till närområdet.<br />
Utsläpp av frätande ämne. Dödliga<br />
konsekvenser begränsade till närområdet<br />
[11] (LC50). Personskador kan<br />
uppkomma på längre avstånd<br />
(IDLH).<br />
Utsläpp. Konsekvenser begränsade<br />
till närområdet.<br />
69,6 %<br />
0,4 %<br />
0,6 %<br />
0,2 %<br />
-<br />
12,5 %<br />
8,9 %<br />
Enligt trafikverket passerar i genomsnitt 100 fordon med farligt gods Karlskoga varje dygn, där största andelen<br />
utgörs av eldningsolja och bensin, men även frätande ämnen anges [5].<br />
E18 utgör en primär led för transport av farligt gods, vilket innebär att alla slag av farligt gods kan förutsättas<br />
transporteras då de tillåter genomfart. Minsta avståndet mellan planerad förskolebyggnad och E18 är ca<br />
100 meter.<br />
Baserat på konsekvensbeskrivningarna i tabell 4.1 behandlas följande riskscenarier avseende transporter<br />
med farligt gods vidare i analysen:<br />
- Farligt gods-olycka med explosiva ämnen (klass 1).<br />
- Farligt gods-olycka med gas (klass 2). Delas upp i brandfarlig gas (2.1) och giftig gas (2.3).<br />
- Farligt gods-olycka med oxiderande ämnen, organiska peroxider (klass 5).<br />
12 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Olyckor med inblandning av övriga klasser bedöms, enligt tabell 4.1 ovan, vanligtvis enbart påverka närområdet<br />
kring transportlederna eller kortare avstånd än aktuellt skyddsavstånd och behandlas inte vidare i analysen.<br />
4.1.2 Transport av farligt gods på Österle<strong>den</strong><br />
Österle<strong>den</strong> utgör sekundär led för transport av farligt gods, vilket innebär att <strong>den</strong> inte utgör en naturlig genomfartsled<br />
för farligt gods utan de transporter med farligt gods som går där har en start- eller målpunkt i<br />
närområdet.<br />
Baserat på konsekvensbeskrivningarna i tabell 1, behandlas följande riskscenarier avseende transporter med<br />
farligt gods vidare i analysen:<br />
- Farligt gods-olycka med explosiva ämnen (klass 1).<br />
- Farligt gods-olycka med gas (klass 2). Delas upp i brandfarlig gas (2.1) och giftig gas (2.3).<br />
- Farligt gods-olycka med brandfarliga vätskor (klass 3)<br />
- Farligt gods-olycka med oxiderande ämnen, organiska peroxider (klass 5).<br />
Olyckor med inblandning av övriga klasser bedöms, enligt tabell 4.1 ovan, vanligtvis enbart påverka närområdet<br />
kring transportlederna, och behandlas inte vidare i analysen.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
4.2 Bensinstation<br />
Avseende bensinstationen har endast risker samhörande med brand och explosion i<strong>den</strong>tifierats. De i<strong>den</strong>tifierade<br />
risker som kan förekomma på en bensinstation som uppfyller normkraven enligt SÄIFS, är följande:<br />
- Brand vid lossningsplatsen<br />
- Brand vid tankning<br />
- Brand i lagringscisterner<br />
- Brand i tankbil utan explosion<br />
- Brand i tankbil med explosion<br />
- Brand vid avluftningsrörets mynning<br />
- Brand i byggnad<br />
Trots att bensin är mycket brandfarligt och lättantändligt är sannolikheten för att brand och explosioner ska<br />
inträffa relativt låg, då det krävs att ett utsläpp sker samtidigt som det finns en närliggande tändkälla. Det<br />
långsiktiga arbete som bedrivits på bensinstationer för att få bort alla tändkällor från områ<strong>den</strong> med risk för<br />
bränslespill har lett till att mycket få bränder och explosioner inträffar. I synnerhet bedöms explosioner som<br />
i det närmaste osannolikt då det krävs att explosiv blandning uppstår i ett slutet utrymme innehållande en<br />
tändkälla. Istället torde explosionsartade brandförlopp kunna uppstå.<br />
Det konsekvensområde som en brand skulle påverka är beroende på hur stor pölarea ett spill har. Ju större<br />
bran<strong>den</strong>s utbredning är, desto längre blir avståndet med oacceptabla strålningsnivåer. En erfarenhetsmässig<br />
bedömning från kvantitativa analyser av liknande bensinstationer är att avståndet för en sådan brand som<br />
rimligtvis kan inträffa på bensinstationsområdet inte kommer att bli så stor att avståndet till oacceptabla<br />
strålningsnivåer överskrider 50 meter.<br />
Risker i form av buller, vibrationer och giftiga utsläpp till luft kan också förekomma. Även dessa kan påverka<br />
planområdet, men analyseras inte vidare i <strong>den</strong>na rapport.<br />
4.3 Sammanställning av olycksscenarier<br />
I tabellen nedan sammanställs aktuella riskkällor som kan ha betydelse för planområdet.<br />
13 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Tabell 4.2. Sammanställning av riski<strong>den</strong>tifiering.<br />
Nr. Riskkälla Konsekvensavstånd<br />
1 Väg E18<br />
>100 m<br />
Avstånd från riskkälla<br />
till planerad förskoleavdelning<br />
100 m<br />
Konflikt med<br />
detaljplan<br />
Ja<br />
2 Österle<strong>den</strong><br />
>25 m<br />
25 m<br />
Ja<br />
3<br />
4<br />
Bensinstation<br />
Shell<br />
Ev. utveckling av<br />
bensinstation (ej<br />
avseende biogas)<br />
50 m 80 m Nej<br />
50 m 80 m Nej<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
14 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
5 Riskuppskattning och riskvärdering<br />
I följande kapitel uppskattas kvalitativt de scenarier som i riski<strong>den</strong>tifieringen bedömts kunna påverka planområdet.<br />
5.1 Risker kopplade till olyckor med farligt gods på E18 och Österle<strong>den</strong><br />
5.1.1 Resonemang om frekvens<br />
I tabell 5.1 sammanställs statistik över trafikintensiteten för aktuella vägar i anslutning till planområdet. Statistiken<br />
bygger på trafikverkets mätningar för E18, Östra infarten till Karlskoga [5]. För Österle<strong>den</strong> har<br />
WSP dock ingen kännedom om hur stor andel av <strong>den</strong> tunga trafiken som utgörs av farligt godstransporter.<br />
Nationell statistik från olika SIKA-rapporter [12,13] för primära godsleder visar att andelen farligt godstransporter<br />
utgör ca 1,5-3,2% av <strong>den</strong> tunga trafiken. Eftersom Österle<strong>den</strong> är en sekundär transportled för<br />
farligt gods, där endast gods som har sitt målområde i närheten får transporteras, antas i <strong>den</strong>na kvalitativa<br />
analys att andelen farligt gods transporter är lägre. Med hänsyn till att Österle<strong>den</strong> är en sekundär transportled<br />
för farligt gods bedöms en andel på 2 % vara ett rimligt antagande, vilket motsvarar ca 4 transporter farligt<br />
gods per dag.<br />
Tabell 5.1. Frekvens farligt godstransporter i anslutning till planområdet.<br />
Aktuell väg<br />
ÅDT<br />
[st/dag]<br />
Andel tung trafik<br />
[%]<br />
Antal FG-transporter<br />
[st/dag]<br />
E18 14 000 12 100<br />
Österle<strong>den</strong> 3 000 6 < 4<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
I MSB:s Farligt gods – riskbedömning vid transport ges metoder för beräkning av frekvens för trafikolycka<br />
samt trafikolycka med farligt godstransport [14]. Denna riskanalysmetod för transporter av farligt gods på<br />
väg och järnväg (VTI-meto<strong>den</strong>) analyserar och kvantifierar riskerna med transport av farligt gods mot bakgrund<br />
av svenska förhållan<strong>den</strong>.<br />
WSP:s erfarenhet av att använda <strong>den</strong>na modell i samband med riskbedömning för vägtransporter med farligt<br />
gods är att frekvensen för en olycka är låg.<br />
För E18 är det enligt riskinventeringen transporter med farligt gods i klass 1, 2 och 5 som kan komma att<br />
påverka planområdet. Dessa transporter utgör en väldigt liten andel av <strong>den</strong> totala mäng<strong>den</strong> farligt gods, vilket<br />
enligt ovanstående resonemang/erfarenhet visar att frekvensen för en olycka med dessa ämnen är mycket<br />
låg.<br />
För Österle<strong>den</strong> är det transporter med farligt gods i klass 1, 2, 3 och 5 som kan komma att påverka planområdet.<br />
Eftersom Österle<strong>den</strong> är en sekundär transportled innebär det att det farliga gods som transporteras har<br />
sin målpunkt i närområdet. Detta innebär att transporter med klass 1 i stort sett endast är aktuella i samband<br />
med att sprängningsarbeten skall ske i närområdet och att frekvensen för en olycka med dessa ämnen därmed<br />
är mycket låg. Transporter med klass 2 och 5 utgör en mycket liten andel av totala antalet transporter.<br />
Om de nationella vär<strong>den</strong>a i tabell 4.1 används innebär det att 8% av transporterna utgörs av klass 2 och<br />
0,6% av klass 5. Om detta jämförs med de 4 farligt gods-transporter som i tabell 5.1 antas färdas på Österle<strong>den</strong><br />
varje dag (dvs 28 per vecka) utgörs i så fall drygt 2 st per vecka av klass 2 och ca en transport i måna<strong>den</strong><br />
av klass 5. Transporter med klass 3 är de vanligaste på sekundära vägar, frekvensen olyckor i närområdet<br />
till följd av olycka med klass 3 kan inte avskrivas utan vidare bedömning eller åtgärder.<br />
15 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
5.1.2 Resonemang om konsekvens<br />
Konsekvensområ<strong>den</strong>a för olyckor med farligt gods-transporter med klass 1, 2, 3 och 5 är enligt riski<strong>den</strong>tifieringen<br />
så långa att planområdet kommer att kunna påverkas vid en olycka av allvarligare karaktär.<br />
För att minska konsekvensen av en eventuell olycka med farligt gods-transporter innehållande klass 1 vidtas<br />
flera vanliga åtgärder, såsom att transporterna oftast sker med tändkällor och sprängmedel separat och monteras<br />
på plats.<br />
Hur allvarliga konsekvenserna blir av en olycka med farligt gods är mycket beroende på omgivningens karaktär<br />
och avståndet mellan riskkälla och planområdet. Konsekvenserna kan lindras exempelvis genom att<br />
utforma området med skyddande barriärer mellan vägarna och planområdet. Disponering av ytorna är en<br />
annan avgörande faktor för att begränsa konsekvensen av en olycka. Genom att utforma ytorna så att endast<br />
tillfällig vistelse sker närmast riskkällorna och lekytorna utomhus placeras så långt från riskkällorna som<br />
möjligt och med byggna<strong>den</strong> som skydd kan konsekvensen minskas.<br />
5.1.3 Riskuppskattning för E18<br />
Klass 1, 2 och 5 utgör en liten del av mäng<strong>den</strong> farligt gods. Dessa ämnen kan däremot vid allvarligare<br />
olyckor medföra allvarliga konsekvenser för omgivningen. WSP bedömer dock en sådan händelse som så<br />
osannolik med hänsyn till <strong>den</strong> ringa mäng<strong>den</strong> som transporteras att inga ytterligare åtgärder utöver vad som<br />
krävs med hänsyn till övriga riskkällor (bensinstation) behöver vidtas.<br />
5.1.4 Riskuppskattning för Österle<strong>den</strong><br />
För klass 1, 2 och 5 bedömer WSP att motsvarande resonemang som för E18 gäller och att inga ytterligare<br />
åtgärder utöver vad som krävs med hänsyn till övriga riskkällor (transport av klass 3) behöver vidtas.<br />
Vid en olycka med brandfarlig vätska klass 3 är konsekvensavståndet vanligt vis upp till 40 meter. I området<br />
mellan planerade förskolan och Österle<strong>den</strong> finns det inga naturliga hinder eller höjdskillnader, vilket gör<br />
att det inte finns något naturligt skydd för att hindra förskoleverksamheten från strålning vid en eventuell<br />
olycka. Infallande strålning mot planerad bebyggelse bedöms kunna uppnå nivåer att människor kan skadas<br />
och omkomma om inga åtgärder vidtas.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
5.2 Risker kopplade till olyckor vid bensinstation<br />
Det konsekvensområde som en brand på bensinstationen skulle påverka är beroende på hur stor pölarea ett<br />
spill har. Ju större bran<strong>den</strong>s utbredning är, desto längre blir avståndet med oacceptabla strålningsnivåer. En<br />
erfarenhetsmässig bedömning utifrån kvantitativa analyser av motsvarande bensinstationer är att avståndet<br />
inte överskrider 50 meter. Det innebär att det inte är särskilt troligt att förskolan som är belägen 80 meter<br />
från macken ska påverkas av en eventuell brand på bensinstationen. Länsstyrelsen i Stockholm rekommenderar<br />
dock att ambitionen skall vara att hålla ett avstånd av 100 meter mellan förskolor och bensinstationer<br />
vid nyetablering. Skillna<strong>den</strong> i skyddsavstånd på 80 och 100 meter bedöms i det aktuella fallet inte göra någon<br />
markant skillnad. Placering av lekytor utomhus skall dock ske med beaktning av konsekvensavstån<strong>den</strong>,<br />
vilket görs i åtgärdsförslagen.<br />
5.3 Sammanställning<br />
I detta kapitel sammanställs riskpåverkan på planområdet och de potentiella olyckornas skador rankas enligt<br />
en kvalitativ fyrgradig skala vilken framgår av tabell 5.2.<br />
16 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Tabell 5.2. Kvalitativ skala avseende grad av riskpåverkan och omfattning av åtgärder.<br />
Skala:<br />
Mycket stor påverkan<br />
Stor påverkan<br />
Viss påverkan<br />
Ingen påverkan<br />
Omfattning av åtgärder:<br />
Rött måste hanteras och kräver omfattande åtgärder<br />
Orange måste hanteras och kräver omfattande åtgärder<br />
Gult behöver hanteras<br />
Grönt behöver inte hanteras<br />
I tabell 5.3 sammanställs hur aktuella risker påverkar planområdet.<br />
Tabell 5.3. Sammanställning av riskvärdering, hur planområdet påverkas av aktuella riskkällor.<br />
ADR-klass E18 Österle<strong>den</strong> Bensinstation<br />
Klass 1<br />
Viss Viss Ej aktuellt<br />
Klass 2<br />
Klass 3<br />
Klass 4<br />
Klass 5<br />
Klass 6<br />
Viss Viss Ej aktuellt<br />
Ingen Stor Viss<br />
Ingen Ingen Ej aktuellt<br />
Viss Viss Ej aktuellt<br />
Ingen Ingen Ej aktuellt<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
Klass 7<br />
Klass 8<br />
Klass 9<br />
Ingen Ingen Ej aktuellt<br />
Ingen Ingen Ej aktuellt<br />
Ingen Ingen Ej aktuellt<br />
17 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
6 Riskreducerande åtgärder<br />
Rapporten Säkerhetshöjande åtgärder inom detaljplaner [15] syftar till att vara vägledande avseende vilka<br />
åtgärder som är lämpliga att vidta. I rapporten framgår bland annat följande åtgärder:<br />
- Bränder/strålning: Dike/invallning/porös markbeläggning för att minska pölutbredning, skyddsavstånd,<br />
vegetation (träd), vall, tråg, mur/plank, disponering av planområde samt brandskydd av fasader<br />
- Explosioner: Skyddsavstånd, vegetation (träd), vall, mur/plank, disponering av planområde, samt förstärkning<br />
av stomme<br />
- Skyddszoner kan upprättas kring specifika riskkällor inom planområ<strong>den</strong>a, tex. tankstationer etc. för att<br />
avgränsa riskkällan<br />
- Spridning i luft: Skyddsavstånd, vegetation (träd och buskar), vall, mur/plank, disponering av planområde,<br />
placering av friskluftsintag, begränsning av fönsterarea samt ej öppningsbara fönster<br />
Utifrån aktuell riskbedömning är det inte möjligt att avfärda risken för olyckor med farligt gods och på bensinstationen,<br />
varpå det krävs åtgärder av följande slag för att säkerställa personsäkerheten:<br />
- Disponering av planområde<br />
- Skyddsavstånd eller barriär<br />
- Byggna<strong>den</strong>s utformning<br />
6.1 Disponering av planområde<br />
Skyddsavståndet på 80 meter till bensinstationen och 100 meter till E18 ska upprätthållas, även för lekytor<br />
utomhus om ingen mer detaljerad analys kan visa att kortare avstånd kan accepteras. I förhållande till Österle<strong>den</strong><br />
placeras lekområde med fördel med huset som skärm i enlighet med planförslaget. Ingen vistelse mellan<br />
Österle<strong>den</strong> och förskolebyggna<strong>den</strong> ska ske mer än tillfälligt vid hämtning/lämning.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
6.2 Barriär eller skyddsavstånd mellan planområde och Österle<strong>den</strong><br />
Det är inte möjligt att utifrån <strong>den</strong>na kvalitativa bedömning avfärda risken för påverkan på <strong>den</strong> planerade<br />
förskoleavdelningen till följd av olyckor med farligt gods klass 3 på Österle<strong>den</strong>. För att säkerställa personsäkerheten<br />
krävs säkerhetshöjande åtgärder om inte en mer omfattande kvantitativ analys kan visa att säkerheten<br />
är acceptabel.<br />
Säkerhetshöjande åtgärd kan utgöras av en barriär i form av jordvall eller plank, som kan vara en kombinerad<br />
lösning för skydd mot buller och skador till följd av olycka med farligt gods klass 3. Med hjälp av barriären<br />
kommer värmestrålningen på baksidan av barriären att minska så att skyddsområdet kan kortas. Vid<br />
val av material och dimensionering av planket/muren kan hänsyn behöva tas till såväl riskreducerande effekt<br />
som bullerreducerande effekt. Ju närmre <strong>den</strong> eventuella bran<strong>den</strong> barriären placeras desto större blir <strong>den</strong><br />
riskreducerande effekten.<br />
Ett alternativ är skyddsavstånd i kombination med avåkningsskydd. Avåkningsskyddet syftar till att en<br />
eventuell olycka skall hållas kvar på vägområdet. Hur stort skyddsavstånd som skulle krävas är inte möjligt<br />
att fastställa inom ramen för kvalitativ bedömning.<br />
6.3 Byggna<strong>den</strong>s utformning<br />
Byggna<strong>den</strong> ska utformas så att det är möjligt att utrymma byggna<strong>den</strong> åt andra håll än mot Österle<strong>den</strong>.<br />
18 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
7 Slutsatser<br />
Riskinventeringen visar att konsekvensavstånd vid olycka med farligt gods-transporter innehållande explosiva<br />
ämnen (klass 1), gaser (klass 2), brandfarliga vätskor (klass 3) samt oxiderande ämnen och organiska<br />
peroxider (klass 5) är så långa att planområdet kommer att påverkas vid en eventuell olycka.<br />
WSP anser att planerad markanvändning inom Österledskyrkan kan tolereras med avseende på risken för<br />
olyckor med farligt gods och riskerna med bensinstationen om föreslagna riskreducerande åtgärder enligt<br />
kapitel 6 regleras i planförslaget.<br />
Enligt bedömning i bilaga 1 är förhållan<strong>den</strong>a idag sådana att det inte är lämpligt att anlägga tankstation för<br />
biogas på bensinstationsområdet; <strong>den</strong>na slutsats baseras främst på omgivande bebyggelse och inte <strong>den</strong> planerade<br />
förskoleverksamheten vid Österledskyrkan. Utveckling av förskola gör det än mindre lämpligt, men<br />
påverkar inte bedömningen nämnvärt. Om anläggande av en tankstation för biogas blir aktuellt är en separat<br />
riskutredning avseende detta nödvändigt för att bedöma i vilken omfattning riskreducerande åtgärder är<br />
nödvändiga.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
19 (22)
Uppdragsnummer: 10165934 Riskbedömning<br />
Datum: <strong>2012</strong>-04-24 Österledskyrkan, Karlskoga<br />
Rev: - Granskningshandling<br />
Referenser<br />
1. Plan- och Bygglagen (2010:900). Utfärdad 2010-07-01, med ändringar till och med SFS 2011:795.<br />
2. Detaljplan för Österledskyrkan, Karlskoga kommun. (Samrådsyttrande Dnr 402-1730-<strong>2012</strong>). Länsstyrelsen<br />
Örebro län, <strong>2012</strong>.<br />
3. Riskhänsyn vid ny bebyggelse (2000:01). Länsstyrelsen i Stockholms län, 2000<br />
4. Förslag till detaljplan för Österledskyrkan.(Samrådshandling daterad 120220). Karlskoga kommun, <strong>2012</strong><br />
5. Förstudie E18, Östra infarten till Karlskoga, Karlskoga kommun, Örebro län. Trafikverket, 2011<br />
6. International Electrotechnical Commission (IEC). International Standard 60300-3-9, Depen<strong>den</strong>dability management<br />
– Part 3: Application guide – Section 9: Risk analysis of technological systems, Genéve,<br />
1995.<br />
7. Risk management – Vocabulary – Guidelines for use in standards. International Organization for Standardization<br />
(ISO). Guide 73, Geneva, 2002.<br />
8. ADR-S, Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (SRVFS 2009:2) om transport av farligt<br />
gods på väg och i terräng, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2009.<br />
9. Kartläggning av farligt godstransporter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (Räddningsverket),<br />
2006<br />
10. Förvaring av explosiva varor. (Handbok) Statens Räddningsverk, 2006.<br />
11. Konsekvensanalys av olika olycksscenarier vid transport av farligt gods på väg och järnväg, VTI-rapport<br />
387:4, Väg- och transportforskningsinstitutet, 1994.<br />
12. Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar, år 2007, Statens institut för kommunikationsanalys<br />
13. Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar, kvartal 1 år 2001, Statens institut för kommunikationsanalys<br />
SIKA) och SCB<br />
14. Farligt gods – riskbedömning vid transport. Räddningsverket 1996<br />
15. Säkerhetshöjande åtgärder i detaljplaner – Vägledningsrapport. Räddningsverket/Boverket, 2006<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
20 (22)
Bilaga 1 – Resonemang om eventuell tankstation för biogas<br />
Enligt länsstyrelsens önskemål inkluderas i <strong>den</strong>na bilaga ett resonemang om möjligheten att anlägga en<br />
tankstation med biogas vid bensinstationen. Nedan förs en kort översiktlig bedömning.<br />
Grundprincipen vid nyetablering ska enligt länsstyrelsen i Stockholm vara att avstånd till svårutrymda lokaler<br />
(t.ex. förskolor och samlingslokaler) ska överstiga 100 meter [1].<br />
Rödmarkerat område i figuren nedan visar på ett ungefär hur stort område som innefattas av en radie på 100<br />
meter från bensinstationen. Detta innebär att kyrkans samlingslokal, förskoleavdelningarna, köpcentrum,<br />
vägkrog, samt bostäder hamnar inom rekommenderat avstånd.<br />
Figur B1. Figuren visar området kring bensinstationen. Rödmarkerade ytor visar på ett ungefär hur stort område som<br />
innefattas av en radie på 100 meter från bensinstationen. Inom rödmarkerade området återfinns bla bostäder i söder,<br />
köpcentrum i öster, samt Österledskyrkan och framtida förskola i norr.<br />
Enligt SÄIFS 2000:4 [2] skall minsta tillåtna avstånd fastställas genom riskutredning enligt lag (2010:1011)<br />
om brandfarliga och explosiva varor. Dock anges även avstånd som vanligen anses betryggande om ett<br />
tankfordons slang spricker, vilket för svårutrymda lokaler uppskattas till 100 meter. En riskutredning kan<br />
medföra både längre och kortare skyddsavstånd än dessa. Lossningsplats och cisterner ska dessutom vara<br />
avskilda minst 25 meter från vägar med trafikintensitet som överstiger 2500 axelpar per dygn.<br />
Enligt MSB:s rapport ”Tankstationer för metangasdrivna fordon” [3] framgår att minsta avstånd mellan gaslager<br />
och svårutrymda lokaler utanför stationsområdet ska uppgå till minst 100 meter oavsett förvarad<br />
mängd.<br />
Avstånd mellan olika objekt på en bensinstation med biogas, samt anvisningar av utförandet av metangasstationer<br />
framgår av Energigas Sveriges anvisningar TSA 2010 för tankstationer med metangasdrivna fordon<br />
[4]. Mot bakgrund till ovan nämnda regelverk och rekommendationer bedöms det inte lämpligt att gå<br />
vidare med ett förslag på att placera tankstation för biogas i området kring bensinstationen utan vidare riskutredning.<br />
En sådan riskutredning ska utreda huruvida det är möjligt att anlägga en tankstation för biogas<br />
vid bensinstationen samt behov av riskreducerande åtgärder. Redan befintlig bebyggelse med svårutrymda<br />
lokaler i form av samlingslokal i Österledskyrkan och köpcentrum är belägna närmare bensinstationen än<br />
framtida förskoleavdelningar. Riskutredningen måste bygga på en helhetsbild över området.
Referenser:<br />
1. Riskhänsyn vid ny bebyggelse (2000:01). Länsstyrelsen i Stockholms län, 2000<br />
2. SÄIFS 2000:4 Cisternrum, Gasklockor, Bergrum och rörledningar för brandfarlig gas. Sprängämnesinspektionen,<br />
2000.<br />
3. Tankstationer för metangasdrivna fordon. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2011.<br />
4. TSA 2010. Energigas Sverige, 2010.<br />
C:\Documents and<br />
Settings\sehs13027\Desktop\Riskbedömning_Österledskyrkan_120426.doc<br />
Mall: Rapport Brand & Risk.dot ver 1.0<br />
22 (22)
FÖRHANDSKOPIA <strong>2012</strong>-05-04<br />
PM buller<br />
till förslag till detaljplan för Österledskyrkan i Karlskoga<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
Handlingen upprättad på uppdrag av:<br />
Karlskoga församling<br />
Hans Dahlin<br />
Kyrkogårds- och fastighetschef<br />
Tel: 0586-688 15, Mob:070-574 03 61<br />
hans.dahlin@svenskakyrkan.se<br />
WSP Samhällsbyggnad<br />
Box 8094<br />
700 08 Örebro<br />
Besök: Krontorpsgatan 1<br />
Tel: +46 19 17 89 50<br />
Fax: +46 19 13 32 00<br />
WSP Sverige AB<br />
Org nr: 556057-4880<br />
Styrelsens säte: Stockholm<br />
www.wspgroup.se
Uppdragsnr: 10166732 2 (10)<br />
Bullerberäkning till detaljplan för Österledskyrkan<br />
Planområdet är beläget i stadsdelen Brickegår<strong>den</strong> i östra Karlskoga. Fastigheten Österkyrkan<br />
1 ägs av Karlskoga församling.<br />
Huvudsyftet med planen är att utöka tomt och byggrätt för Österledskyrkan, primärt<br />
för att kunna bygga till med två förskoleavdelningar med tillhörande verksamhetsytor.<br />
Därutöver kan en ny parkering anläggas norr om kyrkan, inklusive nya in- och utfarter.<br />
Det är viktigt att planera för en bra miljö ur bullersynpunkt, detta gäller särskilt barn<br />
som är extra känsliga för buller. Därför har <strong>den</strong>na bullerberäkning tagits fram för att<br />
komplettera planbeskrivningen med en beskrivning av bullersituationen i området.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
Karta över Karlskoga, röd ring markerar Österledskyrkan.
Uppdragsnr: 10166732 3 (10)<br />
Karta från eniro.se, röd ring markerar Österledskyrkan.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0
Uppdragsnr: 10166732 4 (10)<br />
Allmänt om buller<br />
Buller brukar definieras som allt ljud som inte är önskvärt. Därför kan <strong>den</strong> musik som<br />
du själv njuter av vara buller för din granne. Buller är ett stort folkhälsoproblem, framför<br />
allt i större tätorter och längs de stora infrastrukturstråken. I Sverige utgör trafiken<br />
<strong>den</strong> vanligaste orsaken till bullerstörningar.<br />
Man kan inte ange ett siffervärde som ett mått på <strong>den</strong> upplevda bullerstörningen, så<br />
det mätetal man använder för att beskriva buller är istället ljudnivå som mäts i decibel<br />
(dB). För att efterlikna örats sätt att fungera vid olika frekvenser görs en vägning med<br />
ett A-filter och storheten, ljudnivå i dB(A) är det mått som kommit att användas mest.<br />
Decibel är ett logaritmiskt begrepp. Detta innebär bland annat att vid addition av buller<br />
från två lika starka bullerkällor ökar ljudnivån med 3 dB. Decibelskalan är sådan att<br />
de vanligaste ljudmiljöerna människor befinner sig i ligger mellan 20-100 dB. Noll<br />
decibel motsvarar det lägsta uppfattbara ljudet för en människa med god hörsel.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
Exempel på ljudnivåer som kan uppstå i vår vardag.<br />
Människan upplever skillnader i ljudnivå oavsett ljudnivåns styrka. En ökning eller<br />
minskning av 2-3 dBA upplevs som en knappt hörbar förändring, medan en ökning<br />
eller minskning med 8-10 dBA upplevs som en fördubbling eller halvering. En husfasad<br />
reducerar ljudnivån med 25-35 dBA (beroende på typ av fasad, isolering, fönstertyp m<br />
m).<br />
Buller från fordonstrafik beskrivs på två sätt: ekvivalent ljudnivå som är ett vägt medelvärde<br />
för hela dygnet och maximal ljudnivå som är <strong>den</strong> högsta förekommande<br />
ljudnivån när ett fordon passerar. Den maximala ljudnivån bestäms oftast av enstaka<br />
särskilt bullrande fordon, exempelvis lastbilar, och har störst betydelse för bedömning<br />
av störning nattetid.
Uppdragsnr: 10166732 5 (10)<br />
Bedömningsgrunder<br />
Det finns idag inga lagkrav i Sverige för högsta trafikbullernivåer. Riksdagen, Trafikverket,<br />
Boverket och Naturvårdsverket ger dock rekommenderade riktvär<strong>den</strong>.<br />
Infrastrukturpropositionen 1996/97:53<br />
Riksdagen fastställde i samband med Infrastrukturpropositionen 1996/97:53, som antogs<br />
i mars 1997, riktvär<strong>den</strong> för trafikbuller. Det finns riktvär<strong>den</strong> för olika planeringssituationer<br />
och de som anges nedan avser riktvär<strong>den</strong> för miljökvalitet, vid nybyggnation<br />
av bostäder.<br />
Utrymme Ekvivalentnivå [dBA] Maximalnivå [dBA]<br />
Inomhus 30 45 1)<br />
Utomhus : (frifältsvär<strong>den</strong>)<br />
vid fasad<br />
55<br />
på uteplats<br />
70<br />
1) Avser utrymmen för sömn och vila under tidsperio<strong>den</strong> 22-06 samt övriga bostadsrum<br />
(ej hall, förråd och WC)<br />
Vid tillämpning av riktvär<strong>den</strong>a vid åtgärder i trafikinfrastrukturen bör man ta hänsyn<br />
till vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Om det inte går att reducera<br />
utomhusnivån till riktvär<strong>den</strong>a bör inriktningen vara att inomhusvär<strong>den</strong>a inte överskrids.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
Förutsättningar<br />
Bullerberäkningarna baserar sig på nordisk beräkningsmodell för vägtrafikbuller, rev<br />
1996, Rapport 4653, Naturvårdsverket, ISBN 91-620-4653-5. Beräkningsmodellens<br />
giltighet: ”Denna beräkningsmodells giltighet är begränsad till avstånd upp till 300 meter,<br />
mätt vinkel-rätt mot vägen vid neutrala eller måttliga medvindsförhållan<strong>den</strong>, det<br />
vill säga (0-3 m/s) medvind, eller vid motsvarande temperaturgradienter.”<br />
Noggrannheten i beräkningsmodellen för vägbuller är avståndsberoende och varierar<br />
3 dB vid 50 meters avstånd och 5 dB vid 200 m avstånd.<br />
Använt beräkningsprogram är AutoCad med Novapoints bullermodul.<br />
Enligt mätning 2011 uppgår trafiken på E18 till cirka 14 400 fordon per årsmedeldygn,<br />
varav 13 % tung trafik. Skyltad hastigheten på E18 är 60 km/timme.<br />
Trafiken på Österle<strong>den</strong> (väg 243) mättes 2009 och uppgick till cirka 3 100 fordon per<br />
årsmedeldygn varav cirka 6 % tung trafik. Skyltad hastighet är 70 km/timme norr om<br />
kyrkan och 50 km/timmen mellan kyrkan och E18.
Uppdragsnr: 10166732 6 (10)<br />
För trafiken på Källmossvägen finns inte någon mätning sedan utbyggna<strong>den</strong> av Prix. I<br />
tidigare utredningar uppskattades trafiken uppgå till cirka 4 600 fordon per årsmedeldygn<br />
varav cirka 3 % tung trafik efter utbyggna<strong>den</strong> varför <strong>den</strong>na siffra har antagits.<br />
Skyltad hastighet är 50 km/timme.<br />
Beräkningar har genomförts som frifältsvär<strong>den</strong> på en obebyggd tomt samt vid husfasad<br />
vid en utbyggd tomt, utformning enligt förslag i planbeskrivningen. Detta är dock<br />
inte slutgiltigt förslag på utformning av byggna<strong>den</strong>. Hur tomten bebyggs (placering av<br />
byggna<strong>den</strong>) ger en viss påverkan på ljudnivåerna vid fasaderna. Då vi inte i dagsläget<br />
vet hur byggna<strong>den</strong> kommer placeras har beräkningar även gjorts för en obebyggd<br />
tomt för att se hur nivåerna varierar i området.<br />
Beräkningar har gjorts för mottagarhöj<strong>den</strong> 2 meter.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0
Uppdragsnr: 10166732 7 (10)<br />
Resultat<br />
Resultat från beräkningarna redovisas i tabell samt figur nedan.<br />
Resultat bullerberäkning fristående punkter utan utbyggnad<br />
Punkt Mottagarhöjd Ekv.nivå Maxnivå<br />
ute ute<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
1. 2 meter 61 dBA 77 dBA<br />
2. 2 meter 60 dBA 77 dBA<br />
3. 2 meter 60 dBA 77 dBA<br />
4. 2 meter 56 dBA 69 dBA<br />
5. 2 meter 54 dBA 66 dBA
Uppdragsnr: 10166732 8 (10)<br />
Resultat bullerberäkning fristående punkter med utbyggnad enligt förslag<br />
i planbeskrivningen<br />
Punkt Mottagarhöjd Ekv.nivå Maxnivå<br />
ute ute<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
1. 2 meter 57 dBA 72 dBA<br />
2. 2 meter 55 dBA 73 dBA<br />
3. 2 meter 58 dBA 75 dBA<br />
4. 2 meter 61 dBA 80 dBA<br />
5. 2 meter 60 dBA 76 dBA<br />
6. 2 meter 61 dBA 78 dBA<br />
7. 2 meter 58 dBA 75 dBA<br />
8. 2 meter 52 dBA 66 dBA<br />
9. 2 meter 50 dBA 63 dBA<br />
10. 2 meter 53 dBA 63 dBA<br />
11. 2 meter 39 dBA 47 dBA<br />
12. 2 meter 55 dBA 66 dBA<br />
13. 2 meter 54 dBA 68 dBA
Uppdragsnr: 10166732 9 (10)<br />
Resultat bullerberäkning fristående punkter med utbyggnad enligt förslag<br />
i planbeskrivningen med 2 meter hög skärm i fastighetsgräns<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
Punkt Mottagarhöjd Ekv.nivå Maxnivå<br />
ute ute<br />
1. 2 meter 56 dBA 72 dBA<br />
2. 2 meter 55 dBA 73 dBA<br />
3. 2 meter 55 dBA 75 dBA<br />
4. 2 meter 55 dBA 70 dBA<br />
5. 2 meter 55 dBA 75 dBA<br />
6. 2 meter 55 dBA 76 dBA<br />
7. 2 meter 54 dBA 68 dBA<br />
8. 2 meter 51 dBA 64 dBA<br />
9. 2 meter 50 dBA 63 dBA<br />
10. 2 meter 53 dBA 63 dBA<br />
11. 2 meter 39 dBA 47 dBA<br />
12. 2 meter 55 dBA 66 dBA<br />
13. 2 meter 53 dBA 68 dBA
Uppdragsnr: 10166732 10 (10)<br />
Sammanfattning - tolkning av resultat<br />
Redovisade riktvär<strong>den</strong> under Bedömningsgrunder ovan gäller för bostäder och även<br />
undervisningslokaler. Med undervisningslokal avses de rum där undervisning bedrivs<br />
och där en låg bullernivå eftersträvas. Med begreppet avses inte gymnastiksalar etc.<br />
Beräknade punkter med utbyggnad enligt förslag i planbeskrivningen visar att östra<br />
sidan av utbyggna<strong>den</strong> har vär<strong>den</strong> över gällande riktvär<strong>den</strong> både för ekvivalentnivån<br />
och maxnivån. Anledningen till de höga maxnivåerna generellt inom området beror på<br />
det korta avståndet till Österle<strong>den</strong>. Om förskolans uteplats/lekplats planeras att utformas<br />
väster om byggna<strong>den</strong> blir maxnivån vid <strong>den</strong>na under gällande riktvärde. Även<br />
ekvivalentnivån vid fasad beräknas till under gällande riktvärde på västra sidan om<br />
byggna<strong>den</strong>. I och med att ekvivalentnivån ligger under gällande riktvär<strong>den</strong> klarar även<br />
inomhusnivån på västra sidan gällande riktvärde.<br />
En fasad reducerar cirka 25-35 dBA. Vid nybyggnation är fasa<strong>den</strong> oftare tätare och<br />
reducerar normalt mer än en äldre. Om krav ställs vid byggnationen på att fasa<strong>den</strong> ska<br />
reducera drygt 30 dBA klarar inomhusnivån gällande riktvärde även på östra sidan.<br />
För att få ner utomhusnivån vid fasad på östra sidan till under gällande riktvärde krävs<br />
att en 2 meter hög skärm placeras i tomtgräns på östra samt södra sidan om tomten.<br />
Denna skärm gör att ekvivalentnivån vid fasad reduceras till under gällande riktvärde<br />
däremot är maxnivån fortfarande över 70 dBA vid flera av punkterna varför östra sidan<br />
är olämplig som uteplats.<br />
L:\5423\10166732\3_Dokument\38_Rapport\Bullerberäkning till detaljplan för<br />
Österledskyrkan.docx<br />
Mall: Allmän - Stående - 2003.dot ver 1.0<br />
WSP Samhällsbyggnad<br />
Karolina Wettermark
SAMRÅDSHANDLING<br />
Förslag till detaljplan för<br />
Österledskyrkan<br />
Normalt planförfarande - nya PBL<br />
Upprättad 20 feb <strong>2012</strong><br />
SAMRÅD 5-20 mars<br />
upprättad av samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Karlskoga kommun
2 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD
NORMALT PLANFORFARANDE – NYA PBL - Samrådshandling<br />
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 3 (16)<br />
Detaljplan för<br />
Österledskyrkan<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad <strong>2012</strong>-02-20<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga kommun<br />
P L A N B E S K R I V N I N G<br />
HANDLINGAR<br />
SYFTE<br />
PLANDATA<br />
Läge<br />
Omfattning<br />
Areal<br />
Markägarförhållan<strong>den</strong><br />
Plankarta med bestämmelser<br />
Planbeskrivning med<br />
Genomförandefrågor<br />
(Granskningsutlåtande)<br />
(Fastighetsförteckning)<br />
Huvudsyftet med planen är att utöka tomt och byggrätt för Österledskyrkan,<br />
primärt för att kunna bygga till med två förskoleavdelningar med tillhörande<br />
verksamhetsytor. Därutöver kan en ny parkering anläggas norr<br />
om kyrkan, inkl nya in- och utfarter. Möjlighet ges att utöka fastigheten<br />
Hjulet 2 mot väster, bakom restaurangen. Befintlig parkering och gång-/<br />
cykelväg söder om kyrkan struktureras om och utrymme skapas för att<br />
kunna bygga en cirkulationsplats i korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen.<br />
Planområdet är beläget i stadsdelen<br />
Brickegår<strong>den</strong> i östra Karlskoga.<br />
Planområdet omfattar fastigheten<br />
Österkyrkan 1, parkmark runt <strong>den</strong>na,<br />
Del av fastigheten Hjulet 2, en parkeringyta<br />
samt en sträcka av Österle<strong>den</strong>.<br />
Planområdets areal är ca 12 000 m².<br />
Fastigheten Österkyrkan 1 ägs<br />
av Karlskoga församling. Snäckan 1 ägs av Konsum Värmland.<br />
Övrig mark ägs av kommunen men Hjulet 2 och del av Brickegår<strong>den</strong> 6:1<br />
upplåts med arrende.<br />
TIDIGARE STÄLL-<br />
NINGSTAGANDEN<br />
Detaljplan<br />
För området gäller följande detaljplaner:<br />
Nr 168 Kv Bandet m fl, laga kraft 1965-05-13, akt nr 1883K-4398.<br />
Nr 269 Kv Hjulet mm, laga kraft 1979-08-28, akt nr 1883K-5646.<br />
Nr 295 Södra Brickegår<strong>den</strong>, laga kraft 1984-07-13, akt nr 1883-P 84/8.<br />
Nr 426 Kv Snäckan, laga kraft 1998-05-15, akt nr 1883-P 98/6.<br />
Nr 524 Snäckan 1, laga kraft 2007-06-19, akt nr 1883-P 08/11.
4 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
Fastigheten Österkyrkan 1 planlades inför<br />
byggandet av kyrkan med samma namn<br />
och användningssättet i gällande detaljplan<br />
är allmänt ändamål. Detta är en beteckning<br />
som från äldre lagstiftning som inte får<br />
användas längre. Huvudskälet till planändringen<br />
är dock att användningsområde<br />
och byggrätt måste utökas kraftigt för att<br />
möjliggöra tillbyggnad av kyrkan och<br />
anläggande av en ny parkeringsplats.<br />
Såväl parkering som bensinstation har rätt<br />
beteckning och ytor som motsvarar dagens<br />
användning men parkering, gata och gång-/<br />
cykelväg måste omdisponeras med anledning<br />
av att kyrkans tomt expanderar.<br />
Nr 269<br />
Översiktsplan<br />
Tomtindelning<br />
I översiktsplanen för Karlskoga kommun, antagen 1 mars 2011 omnämns<br />
inte området specifikt och ingen annan inriktning än <strong>den</strong> nu pågående är<br />
aktuell.<br />
Planens intentioner strider inte mot översiktsplanen.<br />
Inga tomtindelningar/fastighetsplaner berör planområdet.<br />
Österledskyrkan<br />
tillhör Karlskoga<br />
församling och<br />
byggdes 1981.<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Bebyggelse och<br />
användningssätt<br />
Planområdet omfattar bl a fastigheten Österledskyrkan 1, som är bebyggd<br />
med en kyrka som förutom en samlingslokal även innehåller en förhållandevis<br />
stor andel andra utrymmen. Kyrkan är byggd 1981 och beklädd med<br />
fasadsten i brunockra, mörka fönsterpartier och röd takbeklädnad i slätplåt.<br />
Själv kyrkorummet har en högsta totalhöjd om ca 12 meter medan<br />
byggna<strong>den</strong> i övrigt består av två våningar varav det undre i suterrängplan.<br />
Inom planområdet finns även en restaurangbyggnad i ett plan.<br />
Övrig mark inom planen är obebyggd och består av grönytor, en parkeringsplats<br />
och gatumark.<br />
Omgivande bebyggelse består närmast i öster av fem huskroppar med<br />
enplans markbostäder, i sydost ortens största dagligvarubutik (6 000 m²)<br />
samt i söder en bensinstationsbyggnad med tillhörande skärmtak.<br />
Mot väster fanns tidigare flerfamiljshus som rivits på senare år.
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 5 (16)<br />
Söder om Österledskyrkan<br />
ligger dels<br />
en Shells bensinstation<br />
som även innehåller<br />
en Selectbutik,<br />
bakom <strong>den</strong>na en restaurang<br />
som för närvarande<br />
går under<br />
namnet Jannes vägkrog<br />
samt östra sidan<br />
Österle<strong>den</strong> Coop Forums<br />
dagligvarubutik,<br />
ortens största med<br />
sina 6 000 m².<br />
Verksamheter<br />
Mark och vegetation<br />
I Österledskyrkan bedrivs förutom kyrkoverksamheten även en öppen<br />
förskoleverksamhet. Här finns lokaler för föreningsverksamhet som används<br />
under stor del av dygnet samt lokaler för administration.<br />
Söder om Österledskyrkan ligger dels en bensinstation (Shell) som även<br />
innehåller en mindre butik (Shell Select) och bakom <strong>den</strong>na en restaurang<br />
(Jannes vägkrog). På östra sidan Österle<strong>den</strong> ligger ortens största<br />
dagligvarubutik (Coop Forum).<br />
Planområdet sluttar generellt från norr och väster mot söder och sydost.<br />
Österledskyrkan omges av stora klippta gräsytor i ett öppet böljande<br />
landskap där kyrkan utgör en integrerad del.<br />
Närmast runt kyrkan har lövträd planterats som ramar in, detta gäller<br />
även väster om bensinstationsanläggningen men här är vegetationsskärmen<br />
tätare.<br />
Österledskyrkan<br />
omges av stora<br />
klippta gräsytor i<br />
ett öppet böljande<br />
landskap som<br />
generellt stiger<br />
från söder mot<br />
norr och väster.<br />
Trafik och parkering<br />
Österle<strong>den</strong> passerar Österledskyrkan och planområdet i nord-sydlig<br />
sträckning och ansluter strax söder om planområdet till E18 i en ljusreglerad<br />
korsning. Till Österle<strong>den</strong> ansluter även Källmossvägen vilken<br />
eftersom <strong>den</strong> är tillfart till dagligvarubutiken är kraftigt trafikerad. I <strong>den</strong>na<br />
korsning gäller väjningsplikt. Österle<strong>den</strong> är en del av Karlskogas ringledssysten<br />
tillika formellt huvudväg mot Nora men eftersom vägen inte<br />
är fullt utbyggd avlastas <strong>den</strong> en del trafik som tar andra vägar.
6 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
Illustrationen visar<br />
hur en ny tillfart till<br />
lastzonen kan byggas<br />
direkt från Hertig<br />
Carls Allé. Detta<br />
förutsätter att befintlig<br />
gång-/cykelväg<br />
förskjuts något<br />
mot öster samt att<br />
en ny personalparkering<br />
byggs.<br />
Bil<strong>den</strong> är tagen från norr och visar Österledskyrkan centralt i bil<strong>den</strong> med grönytorna norr och<br />
väster om kyrkan. Flerfamiljshusen i nedre högra hörnet är numera rivna och bil<strong>den</strong> är tagen<br />
innan Coop Forum var klar med sin senaste utbyggnad. Centralt i bil<strong>den</strong> syns även korsningen<br />
Österle<strong>den</strong>-E18 och hitom <strong>den</strong>na korsningen med Källmossvägen. (Foto: Hans Bergh-Nilsson, 2008)<br />
Till Österle<strong>den</strong> ansluter även två in- och utfarter till bensinstationen varav<br />
<strong>den</strong> norra även är tillfart till parkeringen, restaurangen och kyrkan. Parkeringen<br />
är gemensam för bensinstation, restaurang och kyrkan och arrenderas<br />
ut av kommunen till verksamheterna. Den har under senare år<br />
frekent använts som nattparkering för långtradare, två till tre ryms, vilket<br />
ställer till problem eftersom de då blockerar många parkeringsrutor.<br />
Gång-/cykelvägsnätet är väl utbyggt i området, dels med en anslutning<br />
från Sandviksvägen till Österle<strong>den</strong> med passage söder om kyrkan, med<br />
fortsättning på norra sidan Källmossvägen, dels längs östra sidan av<br />
Österle<strong>den</strong> där det även finns en gång-/cykeltunnel under E18.<br />
Regional linjetrafik med buss finns längs E18 och lokal linjetrafik längs<br />
såväl E18 som Österle<strong>den</strong>.<br />
Allmän platsmark<br />
Ledningar och övriga<br />
tekniska anläggningar<br />
Alla grönytor, gatumark och gång-/cykelvägar utgörs av allmän platsmark,<br />
medan parkeringen inte är allmän.<br />
Området är anslutet till de allmänna ledningsnäten.<br />
Längs gång-/cykelvägen söder om kyrkan löper såväl fjärrvärmeledningar<br />
och vattenledningar som bredbandskablar. Norr och öster om<br />
kyrkan finns elkabelsstråk. Kyrkan är ansluten till fjärrvärme.
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 7 (16)<br />
Den nu planerade<br />
utbyggna<strong>den</strong> av<br />
Österledskyrkan<br />
sträcker sig mot<br />
söder, i princip till<br />
<strong>den</strong> punkt där<br />
fotografen tar<br />
<strong>den</strong>na bild.<br />
FÖRÄNDRINGAR<br />
Bebyggelse och<br />
användningssätt<br />
Verksamheter<br />
Trafik<br />
Kvarteret, tillika fastigheten, där Österledskyrkan är belägen utökas med<br />
ca 30 meter mot norr och väster samt något mot söder.<br />
Användningssättet ändras till kyrka, kontor och skola (C1KS).<br />
Upp till 40 % av fastighetsarean får bebyggas. Högsta totalhöjd över noll<br />
planet begränsas till +125,0 meter.<br />
Detta medger att nuvarande byggnad kan byggas ut för att rymma två<br />
förskoleavdelningar och i övrigt anpassad för <strong>den</strong>na verksamhet likväl att<br />
fungera som kyrkolokal och som kontor.<br />
I planen läggs en varsamhetsbestämmelse in som reglerar att kyrkans<br />
arkitektoniska särart ska bevaras kompletterad med en utseende<br />
bestämmelse om att ny bebyggelse eller tillbyggnader ska anpassas till<br />
kyrkans arkitektoniska särart. Detta betyder inte att samma material<br />
och formspråk måste användas men att <strong>den</strong> ursprungliga byggna<strong>den</strong><br />
och tillkommande delar ska bilda en arkitektoniskt sammanhållen helhet.<br />
Ny och befintlig parkeringen, nya in- och utfarter, flyttning av gång-/cykel<br />
väg, mm beskrivs under rubriken trafik nedan.<br />
Fastigheten Hjulet 2 och dess byggrätt utökas ca 10 meter mot väster.<br />
Användningssättet bilservice kompletteras med handel. Högsta byggnadshöjd<br />
begränsas till 10 meter, master och mindre byggnadsdelar får<br />
vara högre. Upp till 40 % av fastighetsarean får bebyggas.<br />
Med användningssättet kyrka, kontor och skola kan nuvarande verksamhet<br />
fortsätta och utvecklas. Tillbyggna<strong>den</strong> täcker en del att det utökade<br />
behovet av förskoleplatser i Karlskoga och är lokaliserad på en plats<br />
som är lätt att nå med såväl bil som kollektivtrafik och cykel.<br />
Den utökade verksamheten vid Österledskyrkan bedöms inte inverka<br />
negativt på omgivande verksamheter, tvärtom frigörs parkeringskapacitet<br />
för bensinstationen och restaurangen genom att en ny parkering<br />
och ny tillfart till kyrkan annordnas.<br />
Restaurangverksamheten kan utvecklas och expandera men alla typer<br />
av handel medges i och med kompletteringen av användningssätt.<br />
Inga förändringar krävs i det allmänna gatunätet med anledning av utbyggna<strong>den</strong><br />
av Österledskyrkan men flera förändringar föreslås ändå<br />
inom ramen för detaljplanen.<br />
Det finns långt framskridna planer att bygga om <strong>den</strong> ljusreglerade korsningen<br />
E18-Österle<strong>den</strong> till en cirkulationsplats. Denna del handläggs i en<br />
annan detaljplan.
8 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
Skissen visar principerna<br />
för hur en ny cirkulationsplats<br />
skulle te sig i korsningen<br />
Österle<strong>den</strong>-<br />
Källmossvägen (kommer<br />
att ha större radie än<br />
bil<strong>den</strong> visar) samt hur<br />
parkeringsstrukturen bör<br />
komma att se ut. Kyrkans<br />
nya parkering och<br />
in- och utfart ligger norr<br />
om kyrkan men angöring<br />
till förskolan framför <strong>den</strong><br />
nybyggda delen, inkl en<br />
utfart på Österle<strong>den</strong>.<br />
JANNES<br />
VÄGKROG<br />
ÖSTERLEDS-<br />
KYRKAN<br />
SHELL<br />
Österle<strong>den</strong><br />
Källmossvägen<br />
COOP FORUM<br />
E18<br />
Däremot läggs utrymme in i <strong>den</strong>na detaljplan för en cirkulationsplats i<br />
korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen. Anledningen är dagligvarubutiken<br />
vilket gör korsningen starkt snedbelastad, betydligt flera svänger<br />
in- och ut på Källmossvägen än norrut på Österle<strong>den</strong>.<br />
Det fjärde benet i nämnda cirkulationsplats skulle utgöras av en ny inoch<br />
utfart till bensinstationen, restaurangen och <strong>den</strong> gemensamma parkeringen.<br />
En sådan lösning blir både trafiksäkrare och smidigare än dagens<br />
utformning. Nuvarande två in- och utfarter stängs. Ett problem<br />
finns dock för <strong>den</strong> bil som ska fylla stationens cisterner eftersom utrymmet<br />
är litet att vända en sådan bil inne på stationsområdet. En sekundär<br />
utfart endast för detta ändamål kan därför vara nödvändigt.<br />
En ny parkeringsplats anläggs inom kyrkans nya fastighet, norr om<br />
byggna<strong>den</strong>. Detta kräver en ny in- och utfart på Österle<strong>den</strong>. Då <strong>den</strong><br />
hamnar ca 100 meter norr om korsningen med Källmossvägen samt att<br />
siktförhållan<strong>den</strong>a på platsen är goda bedöms en sådan in- och utfart<br />
vara acceptabel ur trafiksäkerhetssynpunkt. Eftersom Österle<strong>den</strong> är en<br />
genomfartsled där trafiken förväntas öka på sikt bör en svängfil anordnas<br />
för trafik från söder. Förskoleverksamheten innebär en stor trafik<br />
belastning under vissa delar av dagen, främst på morgonen. För att undvika<br />
backning och vändning inne på kyrkans/förskolans område ges möjlighet<br />
att anordna en sekundär utfart (ej infart) på Österle<strong>den</strong>, ca 40 meter<br />
norr om nuvarande korsning. Så länge korsningen har samma utformning<br />
som idag kan trafik som ska ut på Österle<strong>den</strong> från <strong>den</strong>na sekundära<br />
utfart svänga både höger och vänster. Om och när korsningen<br />
byggs om till cirkulationsplats förskjuts <strong>den</strong> norrut och då bör bara högersväng<br />
ut från <strong>den</strong> sekundära utfarten medges.<br />
För att rymma utbyggna<strong>den</strong> av kyrkan/förskolelokalen måste befintlig<br />
gång-/cykelväg dras om och förskjutas 7-8 meter mot söder. Anslutning<br />
mot Österle<strong>den</strong> behålls dock på samma plats. Om korsningen byggs<br />
om till cirkulationesplats måste läget för samtliga gång-/cykelvägar justeras<br />
och anpassas. Detta innebär ett visst intrång på samtliga fastigheter<br />
intill korsningen Österkyrkan 1, Hjulet 2 (Shell) och Snäckan 1 (Coop<br />
Forum).<br />
Även busshållplatsen på östra sidan av Österle<strong>den</strong> kan komma att påverkas<br />
något.
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 9 (16)<br />
Gång-/cykelvägen<br />
förskjuts<br />
7-8 meter mot<br />
söder för att<br />
Österledskyrkans<br />
utbyggnad<br />
ska rymmas.<br />
Även befintlig<br />
parkering omstruktureras.<br />
Mark och vegetation<br />
Allmän platsmark<br />
Teknisk försörjning<br />
Störningar och risker<br />
Utökningen av kyrkans tomt kommer att påverka landskapsbil<strong>den</strong> men<br />
fortfarande kommer stora öppna ytor att finnas kvar så det innebär ingen<br />
total förändring av områdets karaktär. Inga bestämmelser som reglerar<br />
krav avseende mark och vegetation läggs in i planen.<br />
Utökningen av kyrkans tomt samt bakom restaurangen innebär även att<br />
en stor del allmän platsmark omvandlas till kvartersmark för enskilt ändamål.<br />
Stora ytor allmän platsmark kvarstår dock och förändringen anses<br />
inte på ett avgörande sätt inskränka på allmänhetens möjligheter att<br />
röra sig i området.<br />
Förändringen av gång-/cykelvägens läge innebär inga praktiska förändringar.<br />
Föreslagna förändringar i gatunätet ökar trafiksäkerheten och gör <strong>den</strong><br />
smidigare att ta sig fram till olika målpunkter.<br />
Plangenomförandet förutsätter inga förstärkningar av de allmänna<br />
ledningsnäten.<br />
Däremot krävs att fjärrvärme, vatten och bredband flyttas söder om kv<br />
Österkyrkan, på samma sätt som gång-/cykelvägen flyttas 7-8 meter<br />
mot söder i detta läge.<br />
Ett u-område skapas för en befintlig telekabel över Hjulet 2.<br />
Förändringarna ökar trafikbelastningen ytterligare i områ<strong>den</strong> men då<br />
detta är dimensionerat för stora trafikmängder och planen medger betydande<br />
förbättringar i trafikföringen bedöms situationen vara såväl säkrare<br />
som smidigare efter plangenomförandet.<br />
Det finns ingen dokumenation om geotekniska undersökningar utförda i<br />
området, t ex i samband med att Österledskyrkan ursprungligen planlades<br />
och byggdes. Geotekniska undersökningar bör göras inför större<br />
tillbyggnader. Det bedöms dock inte finnas risk för ras eller skred. Det<br />
finns ingen risk för översvämningar.<br />
Avståndet till E18 där ca 10 000 fordon passerar per dygn är som närmast<br />
100 meter, avståndet till Österle<strong>den</strong> med ca 3 000 fordon per dygn<br />
är ca 25 meter. En måttlig förstärkning av fasa<strong>den</strong> garanterar en god<br />
innemiljö och förskoleverksamhetens uteytor förläggs med huset som<br />
skärm och utsätts därför inte för buller som överstiger gällande riktvär<strong>den</strong>.<br />
Förutsättningarna för bensinstationen förändras så tillvida att två befintliga<br />
in- och utfarter ersätts av en ny, trafikssäkrare placerad. Pumpar<br />
och påfyllning av cisterner ligger utanför planområdet och förändras inte<br />
vad gäller läge eller utformning.
10 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
Miljökonsekvenser<br />
Administrativa frågor<br />
Samråd<br />
De förändringar planen medger är marginella jämfört med dagens användning.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen har <strong>2012</strong>-02-14 beslutat att<br />
en miljöbedömning om betydande miljöpåverkan enligt PBL inte behöver<br />
göras.<br />
De lokala miljökonsekvenserna bedöms marginella, avser något förändrade<br />
trafikmönster. Inverkar på närliggande boendemiljön är små.<br />
I ett vidare miljöperspektiv anses de förändringar planen medger inte ge<br />
någon miljöpåverkan alls.<br />
Då planen bekostas av fastighetsägaren får planavgift inte tas ut på fastigheten<br />
Österkyrkan 1 vid framtida bygglovgivning.<br />
Ingen detaljplan utgår helt efter att planen vunnit laga kraft.<br />
(Samråd pågår).<br />
GENOMFÖRANDE-<br />
FRÅGOR<br />
Handläggning och<br />
tidplan<br />
Antagande<br />
Genomförandetid<br />
Huvudmannaskap och<br />
ansvarsfördelning<br />
Avtal<br />
Detaljplanen handläggs med normalt planförfarande enligt lagstiftningen i<br />
nya plan- och bygglagen (PBL - SFS 2010/900) som gäller från 2 maj<br />
2011. Planuppdrag gavs <strong>den</strong> 14 februari <strong>2012</strong>.<br />
Handläggningen genomförs halvåret <strong>2012</strong> och planen för väntas vinna<br />
laga kraft runt halvårsskiftet <strong>2012</strong>.<br />
Nödvändiga fastighetsregleringar genomförs och bygglov ges så snart<br />
planen vunnit laga kraft. Vissa bygglovåtgärder är inte beroende av plan<br />
ändringen och kan medges även innan planen vunnit laga kraft.<br />
Då detaljplanen inte strider mot översiktsplanen och i övrigt inte är av<br />
principiell art förslås att <strong>den</strong> kan antas av samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>.<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> skall vara 5 år efter att planen vunnit laga kraft.<br />
Ansvarig för planens genomförande är av seende fastigheten Öster<br />
kyrkan 1 är Karlskoga Församling.<br />
Ansvarig för planens genomförande är av seende fastigheten Hjulet 2 är<br />
delat mellan kommunen och de båda företag som bedriver verksamhet<br />
här, Slyte Invest AB (Shell) och Ekici Necmettin (Jannes Vägkrog). Detsamma<br />
gäller för omstruktureringen av parkeringen söder om Österledskyrkan.<br />
Kommunen är huvudman för gator, gång-/cykelvägar och övrig allmän<br />
platsmark.<br />
Trafikverket är väghållare och ansvarig för Österle<strong>den</strong>.<br />
Karlskoga Energi & Miljö AB är huvudman för de allmänna ledningsnäten.<br />
Mellan Karlskoga kommun och Karlskoga Församling finns ett avtal som<br />
reglerar plankostna<strong>den</strong>.<br />
Mellan Karlskoga kommun och Karlskoga Församling ska ett avtal upprättas<br />
som reglerar markköp och kostnader för flyttning av gång-/cykelväg,<br />
allmänna ledningar, omstrukturering av befintlig parkering, mm.<br />
Mellan Karlskoga kommun och Slyte Invest AB finns ett arrendeavtal<br />
som reglerar användning av parkeringen söder om Österledskyrkan. I<br />
och med förestående förändringar av parkeringen måste detta avtal<br />
omförhandlas alternativt säljs marken. Ett avtal som rör parkeringen<br />
måste omfatta båda verksamheterna på nuvarande fastigheten Hjulet 2.<br />
Mellan Karlskoga kommun och Konsum Värmland bör ett avtal om<br />
markköp upprättas, p g a omdragning av gång-/cykelväg.
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 11 (16)<br />
Fastighetsbildning och Fastigheten Österkyrkan 1 tillförs mark från Brickegår<strong>den</strong> 6:1.<br />
fastighetsrättsliga Fastigheten Brickegår<strong>den</strong> 6:1 tillförs mark från Österkyrkan 1.<br />
konsekvenser Fastigheten Brickegår<strong>den</strong> 6:1 tillförs mark från Hjulet 2.<br />
Fastigheten Brickegår<strong>den</strong> 6:1 tillförs mark från Snäckan 1.<br />
Fastigheten Hjulet 2 tillförs eventuellt mark från Brickegår<strong>den</strong> 6:1.<br />
Fastigheten Hjulet 2 delas eventuellt i två fastigheter.<br />
Österkyrkan 1<br />
Fastigheten tillförs mark (ca 3 000 m²) mot söder, väster och norr för att<br />
möjliggöra utbyggnad, skapandet av uteytor för förskola samt anläggande<br />
av en ny parkering. Fastigheten frånförs mark (ca 20 m²) i sydöstra<br />
hörnet, för kunna skjuta gång-/cykelvägens anslutning mot Österle<strong>den</strong><br />
något mot norr.<br />
Snäckan 1<br />
Fastigheten frånförs mark (ca 40 m²) i nordvästra hörnet för skapa utrymme<br />
gång-/cykelvägen när korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen<br />
byggs om till cirkulationsplats.<br />
Hjulet 2<br />
Fastigheten tillförs mark (ca 1 000 m²) mot väster för att möjliggöra utökning<br />
av restaurangverksamheten.<br />
Fastigheten frånförs mark (ca 30 m²) i nordöstra hörnet för skapa utrymme<br />
för en cirkulationsplats i korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen.<br />
Fastigheten måste ha andelar i en gemensamhetsanläggning för gemensam<br />
in- och utfart och parkering.<br />
Fastigheten kan eventuellt komma att delas i två, en för bensinstationen<br />
och en för restaurangen eftersom dessa har olika verksamhetsutövare.<br />
Fastigheten, alternativt <strong>den</strong> ena eller båda vid en delning, kan tillföras<br />
mark motsvarande befintlig men omstrukturerad parkeringen som nu är<br />
belägen på fastigheten Brickegår<strong>den</strong> 6:1.<br />
Brickegår<strong>den</strong> 6:1<br />
Fastigheten tillförs mark (ca 100 m²) runt korsningen Österle<strong>den</strong>-<br />
Källmossvägen för att skapa utrymme för en cirkulationsplats och p g a<br />
detta flyttning av gång-/cykelvägar. Fastigheten frånförs mark (ca 3 000<br />
m²) för att fastigheten Österkyrkan 1 ska kunna utökas. Fastigheten<br />
frånförs mark (ca 1 000 m²) för att fastigheten Hjulet 2 ska kunna utökas.<br />
Gemensamhetsanläggningar<br />
Ledningsrätter<br />
Befintlig men omstrukturerad parkering vilken även fungerar som in- och<br />
utfart till bensinstationen (Hjulet 2) och restaurangen (Hjulet 2) bör utgöra<br />
en gemensamhetsanläggning. Karlskoga kommun har gjort bedömningen<br />
att det inte finns något allmänt intresse i parkeringen.<br />
Alternativt kan parkering och in- och utfart säljas.<br />
Befintlig ledningsrätt (Lr1) för fjärrvärmeledning ombildas så att <strong>den</strong><br />
sammanfaller med ledningens nya sträckning.<br />
Befintlig ledningsrätt (Lr2) för telekabel konfirmeras genom ett u-område<br />
över fastigheten Hjulet 1 inkl yta för utökning av <strong>den</strong>na fastighet.
12 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
Planekonomi<br />
Tekniska utredningar<br />
Planens genomförande avseende Österkyrkan 1; planläggning, utökning<br />
av fastigheten fastighetsregleringar, om-, till- och nybyggnad, ny tillfart<br />
inkl svängfil på Österle<strong>den</strong>, anläggande av ny parkering, flyttning av<br />
gång-/cykelväg och ledningar, mm bekostas av Karlskoga Församling.<br />
Kommunen som huvudman, tillsammans med väghållaren Trafikverket,<br />
bekostar ombyggnad av korsningen Österle<strong>den</strong>-Källmossvägen.<br />
Kommunen bekostar omstrukturering av parkering och ny in- och utfart<br />
till nämnda parkering, bensinstation samt restaurang, kostnader som<br />
delvis betalas av Karlskoga Församling delvis regleras i nytt arrendeavtal<br />
för Hjulet 2 alternativt i köpeskillingen om parkeringen säljs.<br />
Planavgift får inte tas ut vid framtida bygglovgivning som avser Österkyrkan<br />
1.<br />
Det finns en förstudie avseende E18 korsningen med Österle<strong>den</strong>, genomförd<br />
av Trafikverket 2011, och som delvis påverkar planområdet.<br />
Fastighetsägare, eller av <strong>den</strong>ne anlitad byggherre/entreprenör, är ansvarig<br />
för erforderliga tekniska utredningar inför byggande eller andra åtgärder<br />
på respektive fastighet.<br />
MEDVERKANDE<br />
TJÄNSTEMÄN<br />
Detaljplanen är upprättad av planchef Bosse Björk, i samarbete med<br />
plansekreterare Hans Bohlin, planarkitekt Ida Mangsbo (Sweco) och<br />
stadsarkitekt Bertil Malmström (Sweco).<br />
Övriga tjänstemän som deltagit är:<br />
Johan Ljung, samhällsbyggnadsförvaltningen, mark- och exploatering<br />
Håkan Blomqvist, samhällsbyggnadsförvaltningen, bygglov<br />
Eleonore Åkerlund, samhällsbyggnadsförvaltningen, lantmäteri<br />
Terese Riddersand, samhällsbyggnadsförvaltningen, miljöskydd<br />
Sif Eklund, samhällsbyggnadsförvaltningen, park<br />
Stig Rengman, samhällsbyggnadsförvaltningen, fastighet/gata<br />
Bengt Holm, samhällsbyggnadsförvaltningen, fastighet<br />
Lars Näsström, KS Ledningskontor<br />
Jenny Johrin, Karlskoga Energi & Miljö AB<br />
Pontus Nermark, Karlskoga Energi & Miljö AB<br />
Hans Dahlin, Karlskoga Församling<br />
Olle Holmqvist, White Arkitekter<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Bosse Björk<br />
planchef
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 13 (16)<br />
PLANBESTÄMMELSER<br />
PLANKARTA<br />
ej skala
14 (16) Detaljplan - Österledskyrkan - SAMRÅD<br />
ILLUSTRATION<br />
tillhörande förslag till detaljplan för<br />
tillbyggnad Österledskyrkan<br />
med 2 förskoleavd och<br />
princip ny rondell<br />
(ej slutligt förslag)<br />
Karlskoga kommun<br />
Samråd mars <strong>2012</strong> ej skala<br />
Österle<strong>den</strong><br />
ÖSTERLEDS-<br />
KYRKAN<br />
Källmossvägen<br />
JANNES<br />
VÄGKROG<br />
SHELL<br />
COOP FORUM<br />
E18
Detaljplan - Östreledskyrkan - SAMRÅD 15 (16)
SAMRÅDSHANDLING<br />
Österledskyrkan<br />
SAMRÅD 5-20 mars
Samrådstid 5 - 20 mars <strong>2012</strong><br />
PLANBESTÄMMELSER<br />
Följande gäller inom områ<strong>den</strong> som har nedanstående beteckning. Där beteckningen saknas gäller<br />
bestämmelsen inom hela planområdet. Endast angiven användning och utformning är tillåten.<br />
GRÄNSER<br />
Planområdesgränsen redovisas 3 m utanför området.<br />
Användningsgräns<br />
Egenskapsgräns<br />
ANVÄNDNING AV MARK OCH VATTEN<br />
Allmänna platser<br />
GENOMFART<br />
PARK<br />
Genomfartstrafik<br />
Anlagd park<br />
Kvartersmark<br />
C1 KS<br />
GH<br />
P1<br />
Kyrka, kontor och skola<br />
Bilservice och handel<br />
Parkering<br />
UTFORMNING AV ALLMÄNNA PLATSER<br />
gcväg<br />
Gång- och cykelväg<br />
UTNYTTJANDEGRAD / FASTIGHETSINDELNING<br />
e1 00<br />
Största byggnadsarea i procent av fastighetsarea<br />
BEGRÄNSNINGAR AV MARKENS BEBYGGANDE<br />
g<br />
u<br />
Marken får inte bebyggas<br />
Marken skall vara tillgänglig för gemensamhetsanläggning<br />
Marken skall vara tillgänglig för allmänna underjordiska ledningar<br />
MARKENS ANORDNANDE<br />
Mark och vegetation<br />
parkering<br />
Parkeringsplats skall finnas<br />
Utfart, stängsel<br />
Körbar förbindelse får inte anordnas<br />
Körbar förbindelse får endast användas som utfart<br />
PLACERING, UTFORMNING OCH UTFÖRANDE<br />
Utformning<br />
Högsta byggnadshöjd i meter<br />
Högsta totalhöjd i meter över nollplanet<br />
Utseende (ny bebyggelse)<br />
f1<br />
Ny bebyggelse eller tillbyggnader ska anpassas till kyrkans<br />
arkitektoniska särart<br />
Varsamhet<br />
k1<br />
Byggnadsteknik<br />
STÖRNINGSSKYDD<br />
barriär<br />
Kyrkans arkitektoniska särart ska bevaras<br />
Byggna<strong>den</strong>s fasad skall dämpa buller så att ljudnivån innanför<br />
fasad ej överstiger angivet antal dBA.<br />
Skydd skall anordnas<br />
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER<br />
Genomförandetid<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> är 5 år från <strong>den</strong> dag planen vinner laga kraft<br />
TECKENFÖRKLARING GRUNDKARTA<br />
2:71 4<br />
BOFORS, MALLEN<br />
Hultmansgatan<br />
Lr<br />
Serv<br />
Använd gräns, Plangräns<br />
Traktgräns<br />
Kvarterstrakt<br />
Fastighetsgräns<br />
Slänt<br />
Stödmur<br />
Vägkant<br />
Staket<br />
Spår<br />
Fastighetsbeteckningar<br />
Traktnamn, Kvartersnamn<br />
Gatunamn<br />
Ledningsrätt<br />
Servitut<br />
X = 79400<br />
Y = 27600<br />
Bostadshus, Uthus<br />
Allmän byggnad, Kyrka<br />
Transformator, Skärmtak<br />
Industribyggnad<br />
Träd<br />
Koordinater<br />
Rutnätspunkt<br />
Koordinatsystem Karlskoga 70 65:-1<br />
Höjdsystem Rikets Epok 1900<br />
Mätklass II<br />
Grundkartan framställd genom uttag från kartdatabasen<br />
SKALA 1: 1000<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Meter<br />
NORMALT<br />
PLANFÖRFARANDE<br />
DETALJPLAN<br />
Denna detaljplan reglerar vad marken (och vattnet) får användas till och hur <strong>den</strong> får bebyggas. Regleringen<br />
sker med stöd av plan- och bygglagen, PBL, och omfattar de på <strong>den</strong>na plankarta angivna bestämmelser.<br />
Därutöver finns i PBL generella bestämmelser som skall iakttas vid byggande. Till planens laga handling<br />
finns en beskrivning som är ett tolkningshjälpmedel till planens formella innebörd.<br />
ÖSTERLEDSKYRKAN<br />
Samråds ex<br />
KARLSKOGA KOMMUN<br />
<strong>2012</strong>-02-20<br />
......................................................................<br />
Bosse Björk, planchef<br />
NYA PBL<br />
SBN LAGA KRAFT<br />
.......................................... ..........................................
Ärende 4<br />
Lonnen – Lonnhyttemon (Rosensjö 1:5, m fl) - Antagande av detaljplan
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-22 SBN 2009.0099<br />
Handläggare:<br />
Bosse Björk<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Lonnen - Lonnhyttemon (Rosensjö 1:5 m fl)<br />
- antagande av detaljplan samt upphävande av del av<br />
detaljplan för Lonnen 5 - Lonnhyttan<br />
Sammanfattning<br />
Planområdet omfattar del av fastigheten Rosensjö 1:5 samt ett antal<br />
avstyckade bostadsfastigheter belägna strax väster om Lonnhyttans<br />
skolan ca 10 km norr om Karlskoga tätort.<br />
Några av de berörda fastigheterna är bebyggda med fritidshus, några med<br />
hus för åretruntboende. Bebyggelsen är belägen längs två mindre<br />
grusvägar i på gränsen mellan skogs- och åkermark.<br />
Bebyggelsen i söder är planlagd för fritidshusbebyggelse medan det i <strong>den</strong><br />
norra delen finns tre hus samt minst fyra tomtplatser planlagda för<br />
åretruntboende. En fastighet har 2003 genom planläggning ändrats från<br />
fritidsboende till åretruntboende.<br />
På initiativ av boende i området och genom Rosensjö samfällighetsförening<br />
önskas att tillämplig del av gällande detaljplan ersätts så att<br />
samtliga befintliga fastigheter samt obebyggda byggrätter får en<br />
utnyttjandegrad som motsvarar åretruntboende.<br />
Samråd har skett under perio<strong>den</strong> 7-21 maj <strong>2012</strong>. Inga synpunkter har<br />
inkommit från privata sakägare. Yttran<strong>den</strong> från övriga remissinstanser<br />
har lett till några smärre justeringar av planförslaget. Samtliga yttran<strong>den</strong><br />
som inkommit under samrådsti<strong>den</strong>, kommentarer till dessa samt förslag<br />
till ändringar i planförslaget redovisas i ett särskilt samrådsutlåtande.<br />
Konsekvensbeskrivning<br />
Det planen medger är neutralt i nästan alla aspekter. Viss positiv effekt<br />
bedöms boendes möjligheter att bygga till ha vilket i sin tur bedöms ha<br />
en viss positiv generell effekt avseende tillväxt och utveckling. Ökad<br />
permanentning i detta lantliga läge kan led till viss negativ påverkan<br />
avseende ökat transportbehov. Området är dock utpekat för<br />
landsbygdsutveckling i kommunens översiktsplan.<br />
g:\stab\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 4\tjänsteskrivelse.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (3)<br />
Beslutsunderlag<br />
Denna tjänsteskrivelse 22 maj <strong>2012</strong><br />
Samrådsutlåtande 22 maj <strong>2012</strong><br />
Samrådshandling detaljplan upprättad 6 mars <strong>2012</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. SBN beslutar anta detaljplanen för Lonnen - Lonnhyttemon (Rosensjö<br />
1:5 m fl) med de redaktionella ändringar som redovisas under rubrikerna<br />
kommentarer i samrådsutlåtandet samt upphäver del av detaljplan för<br />
Lonnen 5 – Lonnhyttan.<br />
Bosse Björk<br />
Planchef<br />
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling – sammanfattande bedömning<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Stadsbyggnadskontoret
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling - sammanfattande bedömning av förslag till beslut<br />
Aspekter<br />
Sociala/<br />
kulturella<br />
Beslutsförslaget har …<br />
en positiv<br />
påverkan<br />
Barnkonventionen<br />
X<br />
Dialog och inflytande<br />
X<br />
Folkhälsa<br />
X<br />
Jämlikhet och social rättvisa<br />
X<br />
Jämställdhet<br />
X<br />
ingen<br />
påverkan<br />
en negativ<br />
påverkan<br />
Beskrivning av konsekvenser utifrån checklistan<br />
Lyft särskilt fram konsekvenser som kommer i konflikt med andra aspekter av hållbar utveckling.<br />
Ekologiska<br />
Kulturmiljö/kulturella<br />
omgivningar<br />
Miljörelaterad hälsa<br />
X<br />
Avfall<br />
X<br />
X<br />
Biologisk mångfald<br />
X<br />
Energi<br />
X<br />
Konsumtion<br />
X<br />
Transporter<br />
X<br />
Ekonomiska<br />
Vatten, luft och mark<br />
X<br />
Kommunens ekonomi<br />
X<br />
Kostnadseffektivitet<br />
X<br />
Tillväxt<br />
X
ENKELT PLANFÖRFARANDE - GAMLA PBL<br />
1 (2)<br />
Detaljplan för<br />
LONNEN - LONNHYTTEMON<br />
(Rosensjö 1:5 m fl)<br />
samt upphävande av<br />
del av detaljplan för Lonnen 5 - Lonnhyttan<br />
Karlskoga kommun<br />
Örebro län<br />
Upprättad <strong>2012</strong>-03-06<br />
av samhällsbyggnadsförvaltningen i Karlskoga<br />
_______________________________________________<br />
SAMRÅDSUTLÅTANDE<br />
SAMRÅDSUTSKICK Samråd med privata sakägare har skett genom att kompletta handlingar<br />
sänts ut per brev till 7 maj <strong>2012</strong>. Eventuella synpunkter skulle ha varit<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen tillhanda senast <strong>den</strong> 21 maj <strong>2012</strong>.<br />
YTTRANDEN<br />
SAKÄGARE<br />
Inga yttran<strong>den</strong> har inkommit från privata sakägare.<br />
SAMRÅDSREMISS<br />
KOMMUNALA<br />
YTTRANDEN, M FL<br />
Planen har under ti<strong>den</strong> 7 maj till 21 maj <strong>2012</strong> även varit utsänd<br />
till kommunala förvaltningar och andra berörda instanser.<br />
SBF - Miljökontoret har synpunkter på <strong>den</strong> text i planbeskrivningen som<br />
rör djurhållning.<br />
Kommentar:<br />
Texten omformuleras så det tydligt framgår att planen i sig inte ger tillstånd<br />
att hålla djur inom planområdet, detta beslutas av berörd nämnd utifrån de<br />
lokala hälsoskyddsföreskrifterna, men att planens avsikt är att ge stöd vid<br />
undantag från vedertagna skyddsavstånd görs med hänvisning till det<br />
lantliga läget.<br />
SBF - Lantmäteri har uppmärksammat att endast ett litet område är<br />
markerat som u-område men att planbeskrivningen säger att det ska vara<br />
alla gator. Vidare framgår inte om interngatorna ska vara gemensamhetsanläggningar.<br />
Befintlig ga borde synas på kartan. På kartan kan inte 4 nya<br />
byggrätter uttydas, ev skanas en illustrerad framtida fastighetsgräns.<br />
Om <strong>den</strong> stora byggrätten ska delas i två kan avstyckning bli omöjlig om<br />
utnyttjandegra<strong>den</strong> redan ianspråktagits fullt ut.<br />
Kommentar:<br />
Plankartan kompletteras med g och u i de ytor som utgör interngator och<br />
befintlig ga läggs in på grundkartan. Nämnda byggrätt förses med en<br />
illustrerad gräns. I utnyttjandebestämmelsen kompletteras med ”per<br />
fastighet” vilket hade fallit bort. Motsvarande förtydligan<strong>den</strong> görs i planoch<br />
genomförandebeskrivning.
2 (2)<br />
Skanova har inkommit med ett yttrande, bilaga 1.<br />
Kommentar:<br />
Den sträckning som går diagonalt över fastigheten Rosensjö 1:35 tycks<br />
sammanfalla med u-område i planen. Övriga sträckning går delvis över<br />
ytor som är utlagda som byggrätter i planen och kan behöva flyttas om<br />
byggrätterna ska bebyggas. I de fall Skanova inte har ledningsrätt eller<br />
på annat sätt säkrat ledningssträckningen bör Skanova bekosta<br />
eventuell flytt. Plan- och genomförandebeskrivning kompletteras med<br />
dessa uppgifter.<br />
Övriga instanser har endera inget att erinra eller har valt att inte yttra sig<br />
över planförslaget.<br />
ÖVRIGA Länsstyrelsen har inkommit med ett yttrande, bilaga 2.<br />
YTTRANDEN<br />
Kommentar:<br />
Texten om djurhållning omformuleras så det tydligt framgår att planen i sig<br />
inte ger tillstånd att hålla djur inom planområdet, detta beslutas av berörd<br />
nämnd utifrån de lokala hälsoskyddsföreskrifterna, men att planens avsikt<br />
är att ge stöd för att undantag från vedertagna skyddsavstånd görs med<br />
hänvisning till det lantliga läget.<br />
Bestämmelsen interngatan kompletteras med bestämmelsen g som visar<br />
att gatan kan/bör utgöra en gemensamhetsanläggning.<br />
ÖVRIGA<br />
KOMMENTARER<br />
Befintlig pumpstation för avlopp har mätts in och byggrättens läge anpassas<br />
till detta.<br />
FÖRSLAG TILL <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås att, med de redaktionella ändringarna<br />
BESLUT som redovisas under rubrikerna kommentarer, anta detaljplanen för Lonnen -<br />
Lonnhyttemon (Rosensjö 1:5 m fl) samt upphäver del av detaljplan för<br />
Lonnen 5 - Lonnhyttan.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>-05-22<br />
Bosse Björk<br />
Planchef
BILAGA 1
BILAGA 2
PLANBESTÄMMELSER<br />
Följande gäller inom områ<strong>den</strong> som har nedanstående beteckning. Där beteckningen saknas gäller<br />
bestämmelsen inom hela planområdet. Endast angiven användning och utformning är tillåten.<br />
GRÄNSER<br />
Planområdesgränsen redovisas 3 m utanför området.<br />
Användningsgräns<br />
Egenskapsgräns<br />
Gräns för upphävande av detaljplan<br />
Kvartersmark<br />
B1<br />
E1<br />
E2<br />
Bostäder där viss djurhållning i direkt anslutning till<br />
bostadsfastigheten får förekomma<br />
Transformatorstation<br />
Pumpstation<br />
UTNYTTJANDEGRAD / FASTIGHETSINDELNING<br />
e1 000/00<br />
BEGRÄNSNINGAR AV MARKENS BEBYGGANDE<br />
Största byggnadsarea för huvudbyggnad i m² resp. största byggnadsarea<br />
för komplementbyggnader<br />
u<br />
interngata<br />
g<br />
Utformning<br />
II<br />
fril<br />
Marken får inte bebyggas<br />
Marken skall vara tillgänglig för underjordiska ledningar<br />
Marken ska vara tillgänglig för trafik till och från fastigheterna<br />
i bostadskvarteret<br />
Marken skall vara tillgänglig för gemensamhetsanläggning<br />
Högsta byggnadshöjd för komplementbyggnader i meter<br />
Högsta antal våningar<br />
Endast friliggande hus<br />
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER<br />
Genomförandetid<br />
Genomförandeti<strong>den</strong> är 5 år från <strong>den</strong> dag planen vinner laga kraft<br />
ILLUSTRATIONER<br />
Illustrationslinje<br />
UPPHÄVD DETALJPLAN<br />
Inom område med ringstreckad gräns upphävs del av detaljplan för Lonnen 5 som vann<br />
laga kraft 1997-06-26 akt, nr 1883-P97/3, i och med att <strong>den</strong>na plan vinner laga kraft.<br />
TECKENFÖRKLARING GRUNDKARTA<br />
2:71 4<br />
BOFORS, MALLEN<br />
Hultmansgatan<br />
Lr<br />
Serv<br />
Använd gräns, Plangräns<br />
Traktgräns<br />
Kvarterstrakt<br />
Fastighetsgräns<br />
Slänt<br />
Stödmur<br />
Vägkant<br />
Staket<br />
Spår<br />
Fastighetsbeteckningar<br />
Traktnamn, Kvartersnamn<br />
Gatunamn<br />
Ledningsrätt<br />
Servitut<br />
X = 79400<br />
Y = 27600<br />
Bostadshus, Uthus<br />
Allmän byggnad, Kyrka<br />
Transformator, Skärmtak<br />
Industribyggnad<br />
Träd<br />
Koordinater<br />
Rutnätspunkt<br />
Koordinatsystem Karlskoga 70 65:-1<br />
Höjdsystem Rikets Epok 1900<br />
Mätklass II<br />
Grundkartan framställd genom uttag från kartdatabasen<br />
SKALA 1: 1000<br />
0 20 40 60 80 100<br />
DETALJPLAN<br />
Denna detaljplan reglerar vad marken (och vattnet) får användas till och hur <strong>den</strong> får bebyggas. Regleringen<br />
sker med stöd av plan- och bygglagen, PBL, och omfattar de på <strong>den</strong>na plankarta angivna bestämmelser.<br />
Därutöver finns i PBL generella bestämmelser som skall iakttas vid byggande. Till planens laga handling<br />
finns en beskrivning som är ett tolkningshjälpmedel till planens formella innebörd.<br />
LONNEN - LONNHYTTEMON<br />
(Rosensjö 1:5 mfl)<br />
KARLSKOGA KOMMUN<br />
<strong>2012</strong>-03-06<br />
......................................................................<br />
Bosse Björk, planchef<br />
Meter<br />
SBN<br />
ENKELT<br />
PLANFÖRFARANDE<br />
Antagandehandling<br />
GAMLA PBL<br />
samt upphävande av del av detaljplan för Lonnen 5 - Lonnhyttan<br />
LAGA KRAFT<br />
.......................................... ..........................................
Ärende 5<br />
Karlskoga IP- Rävåsen (del av Bregår<strong>den</strong> 2:31) – Utökat planområde för detaljplan
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-24 SBN 2010.0073<br />
Handläggare:<br />
Bosse Björk<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Rävåsen - Karlskoga IP (del av Bregår<strong>den</strong> 2:31, m fl)<br />
- utökat uppdrag att upprätta detaljplan<br />
Sammanfattning<br />
Planområdet är beläget på södra delen av Rävåskullen i centrala<br />
Karlskoga.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> gav 2010-06-15 uppdrag att upprätta en ny<br />
detaljplan för området vid Karlskoga IP. Syftet var att planmässigt justera<br />
och definiera det befintliga idrottsområdets avgränsning något samt att<br />
skapa byggrätter för byggnader som stödjer verksamheten. Ytterligare<br />
frågeställningar har därefter kommit upp som fördröjt planarbetet.<br />
Ca 100 meter från Karlskoga IP ligger en servicebyggnad avsedd för<br />
skötsel av Skogskyrkogår<strong>den</strong>. Denna byggnad brann nyligen ner till<br />
grun<strong>den</strong> och en ny ska nu uppföras på platsen. Byggna<strong>den</strong> ligger på<br />
parkmark och saknar byggrätt varför en ändring av detaljplanen är<br />
nödvändig för att kunna medge bygglov för uppförandet. Samtidigt bör<br />
även själva Skogskyrkogår<strong>den</strong>s planmässiga avgränsning ses över.<br />
I kv Tigern som gränsar mot Rävåsens grönområde finns behov att<br />
justera en byggrätt vilket föreslå ingå i planuppdraget.<br />
Delar av det aktuella planområdet ingår i det naturreservat som omfattar<br />
större delen av Rävåsen men naturreservatets gräns är inte exakt<br />
definierad.<br />
Förändringar av planområdet och dess innehåll jämfört med vad som<br />
redovisats i samband med uppdraget och som inte är av principiell art får<br />
göras inom ramen för handläggningen.<br />
För att reglera alla de frågor som beskrivs ovan föreslås att planuppdraget<br />
för Rävåsen - Karlskoga IP utvidgas samt att handläggningen sker med<br />
normalt planförfarande. En behovsbedömning enligt PBL 4 kap 34 § har<br />
därför också gjorts.<br />
g:\stab\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 5\tjänsteskrivelse med hut sbf.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (3)<br />
Konsekvensbeskrivning<br />
Socialt och kulturellt är det planen förväntas medge i de flesta stycken<br />
positivt eftersom det förbättra möjligheterna att använda idrottsplatsen<br />
och i övrigt konfirmera områdets användning för rekreation och<br />
tillgänglighet samt avseende <strong>den</strong> unika kyrkogår<strong>den</strong>. Ur ren<br />
natursynpunkt har området redan skydd som naturreservat varför dessa<br />
delar i princip är neutrala.<br />
Beslutsunderlag<br />
Denna tjänsteskrivelse 21 maj <strong>2012</strong><br />
Behovsbedömning miljöpåverkan 21 maj <strong>2012</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. SBN utvidgar uppdraget att upprätta detaljplan för Rävåsen –<br />
Karlskoga IP (del av Bregår<strong>den</strong> 2:31, m fl).<br />
2. SBN beslutar att en miljöbedömning enligt 4 kap 34 § PBL inte<br />
behöver göras eftersom det planen medger inte antas kommer att<br />
innebära betydande miljöpåverkan.<br />
Bosse Björk<br />
Planchef<br />
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling – sammanfattande bedömning<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Stadsbyggnadskontoret<br />
SBF Stab
Bilaga<br />
Konsekvenser för en hållbar utveckling - sammanfattande bedömning av förslag till beslut<br />
Aspekter<br />
Sociala/<br />
kulturella<br />
en positiv<br />
påverkan<br />
Barnkonventionen<br />
X<br />
Dialog och inflytande<br />
X<br />
Folkhälsa<br />
X<br />
Jämlikhet och social rättvisa<br />
X<br />
Jämställdhet<br />
X<br />
Beslutsförslaget har …<br />
ingen<br />
påverkan<br />
en negativ<br />
påverkan<br />
Beskrivning av konsekvenser utifrån checklistan<br />
Lyft särskilt fram konsekvenser som kommer i konflikt med andra aspekter av hållbar utveckling.<br />
Ekologiska<br />
Kulturmiljö/kulturella<br />
omgivningar<br />
Miljörelaterad hälsa<br />
X<br />
Avfall<br />
X<br />
X<br />
Biologisk mångfald<br />
X<br />
Energi<br />
X<br />
Konsumtion<br />
X<br />
Transporter<br />
X<br />
Ekonomiska<br />
Vatten, luft och mark<br />
X<br />
Kommunens ekonomi<br />
X<br />
Kostnadseffektivitet<br />
X<br />
Tillväxt<br />
X
Behovsbedömning miljöpåverkan<br />
Behovsbedömning om programmet/planen antas innebära betydande miljöpåverkan<br />
1 (3)<br />
RÄVÅSEN - KARLSKOGA IP<br />
(del av Bregår<strong>den</strong> 2:31 m fl)<br />
DETALJPLAN - normalt planförfarande<br />
Enligt 4 kap 34 § PBL ska planer miljöbedömas om det planen medger antas komma att innebära<br />
betydande miljöpåverkan.<br />
Samma instans som normalt beslutar om planfrågor ska även besluta om en plan ska miljöbedömas<br />
eller inte. Detta dokument utgör underlag för beslut om miljöbedömning.<br />
Slutsats:<br />
Planen omfattar en stor del av grönområdet Rävåsen i centrala Karlskoga samt några anläggningar<br />
som är belägna där, främst Karlskoga idrottsplats och Skogskyrkogår<strong>den</strong>.<br />
Planens huvudsyfte är att justera de planmässiga gränserna för Karlskoga IP och Skogskyrkogår<strong>den</strong><br />
som inte fullt ut överensstämmer med de faktiska förhållan<strong>den</strong>a samt att skapa<br />
eforderliga byggrätter för servicebyggnader, mm för dessa båda anläggningar. Därutöver<br />
regleras tillfarter till anläggningarna och en byggrätt för bostäder i kv Tigern utökas något.<br />
Delar av Rävåsens naturreservat ingår i detaljplaneområdet.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås, i enlighet med bifogad genomgång av bedömningskriterierna,<br />
besluta att en miljöbedömning enligt 4 kap 34 § PBL inte behöver göras eftersom<br />
det planen medger inte antas kommer att innebära betydande miljöpåverkan.
Karlskoga kommun -ver 3 - mars 2011<br />
Behovsbedömning:<br />
RÄVÅSEN - KARLSKOGA IP - detaljplan<br />
2 (3)<br />
Faktor Miljöpåverkan Kommentar<br />
Internationella konventioner<br />
(Natura 2000, UNESCO världsarv,<br />
CW-område)<br />
Miljöbalken 3-4 kap<br />
(riksintressen)<br />
Betydande<br />
Osäker<br />
Ej betydande<br />
X<br />
X<br />
Påverkas ej.<br />
Påverkas ej.<br />
Miljöbalken 7 kap<br />
(strandskydd, biotopskydd,<br />
natur/kulturreservat)<br />
Byggnadsminnen eller<br />
fornminnen<br />
Höga naturvär<strong>den</strong><br />
(naturvårdsprogram eller<br />
nyckelbiotoper)<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Delar av det kommunala naturreservatet<br />
Rävåsen ingår i planområdet.<br />
Finns inga registrerade.<br />
Skogskyrkogår<strong>den</strong> är en mycket unik och<br />
värdefull anläggning.<br />
Delar av planområdet innehåller höga<br />
naturvär<strong>den</strong>.<br />
Konflikter med ÖP eller FÖP<br />
X<br />
Strider inte mot gällande ÖP.<br />
Miljömål<br />
X<br />
Nationella miljömålet ”god bebyggd miljö”<br />
berörs.<br />
Miljökvalitétsnormer<br />
X<br />
Påverkas ej.<br />
Riktvär<strong>den</strong><br />
X<br />
Påverkas ej.<br />
Förorenad mark<br />
X<br />
Finns ingen registerad.<br />
Området opåverkat eller<br />
har särskilda värl<strong>den</strong> ur<br />
boendesynpunkt<br />
(bullerfri zon, närrekreationsområde,<br />
kvartersströvområde)<br />
Nuvarande markanvändning<br />
Projektets omfattning<br />
X<br />
X<br />
Större delen av planområdet har mycket<br />
stora naturvär<strong>den</strong> och som rekreationsområde.<br />
Det är ett centralt och mycket frekventerat<br />
strövområde i sta<strong>den</strong>. Det innehåller<br />
dock även ytor för andra verksamheter,<br />
bl a en idrottsplats och en kyrkogård.<br />
Avser främst planmässiga anpassningar för<br />
bättre överensstämmelse med hur området<br />
nyttjas och avgränsas idag. Inga förändringar<br />
i nyttjande föreslås.<br />
Projektets förening med<br />
andra projekt<br />
X<br />
Påverkar inga andra aktuella projekt direkt.
Karlskoga kommun -ver 3 - mars 2011<br />
Behovsbedömning:<br />
RÄVÅSEN - KARLSKOGA IP - detaljplan<br />
3 (3)<br />
Faktor Påverkan Kommentar<br />
Projektets utnyttjande av<br />
mark, vatten och andra resurser<br />
Liten risk föreligger generellt.<br />
Såväl idrottsverksamhet som drift och<br />
skötsel av kyrkogård ger speciella förutsättningar.<br />
Betydande<br />
Osäker<br />
Ej betydande<br />
X<br />
Pågående markanvändning behålls.<br />
Området är anslutet till allmänna ledningsnät.<br />
Gatunät utbyggt.<br />
Projektets alstrande av avfall<br />
Risk för störningar<br />
(buller, trafik, mm)<br />
X<br />
X<br />
Blandat verksamhetsavfall, t ex kompost,<br />
mm från skötsel av kyrkogård och IP.<br />
Inga direkta störningar bör uppkomma.<br />
Risk för föroreningar<br />
X<br />
Inga uppenbara risker. Driften av kyrkogår<strong>den</strong><br />
ger speciella förutsättningar.<br />
Risk för olyckor<br />
X<br />
Markens, vattnets och andra<br />
resursers förekomst, kvalitet<br />
och förnyelseförmåga i området<br />
X<br />
Områdets användning behålls i princip<br />
oförändrat.<br />
Den befintliga miljöns<br />
känslighet<br />
Effekternas omfattning<br />
X<br />
X<br />
Det finns flera känsliga miljöer inom<br />
planområdet vilka behålls säkrade genom<br />
planläggningen.<br />
Mycket små praktiska förändringar, ger<br />
små eller inga effekter jämfört med idag.<br />
Effekternas gränsöverskridande<br />
karaktär<br />
X<br />
Inga gränsöverskridande effekter.<br />
X<br />
Samråd med Länsstyrelsen om behovsbedömningen<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen <strong>2012</strong>-05-21<br />
Bosse Björk<br />
planchef
Ärende 6<br />
Kv Rapphönan, försäljning
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-22 SBN 2008.0062<br />
Handläggare:<br />
Johan Ljung<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Kv Rapphönan med mera, avtal om<br />
fastighetsreglering, köpekontrakt och<br />
markanvisningsavtal<br />
Sammanfattning<br />
För att genomföra Hyresbostäder i Karlskoga AB:s projekt Fruktlun<strong>den</strong><br />
genomförs två markaffärer mellan Hyresbostäder i Karlskoga AB och<br />
Karlskoga kommun samt upprättas ett markanvisningsavtal.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-22.<br />
Beskrivning av ärendet<br />
För att genomföra Hyresbostäder i Karlskoga AB:s projekt Fruktlun<strong>den</strong><br />
behöver de köpa marken för etapp 1 (Rapphönan 7, 8, 9, 10, 11 och del<br />
av Rapphönan 26) av projektet av Karlskoga kommun samt teckna ett<br />
markanvisningsavtal för etapp 2.<br />
Samtidigt förvärvar Karlskoga kommun mark av Hyresbostäder i<br />
Karlskoga AB för att tillgodose kommunens behov av mark för<br />
pendlarparkering (del av Stören 4), parkering vid Bergmästaren vid<br />
Sandvikens centrum (del av Tången 1), parkering vid förskolan Lärkan<br />
(Lötenskolan 3 och del av Lötenskolan 4) samt parkområde vid det nya<br />
gruppboendet i Sandviken (Kranen 2). Hyresbostäder säljer även ett<br />
garage i Sandviken för att tillgodose kommunens behov av förråd och<br />
uppställning (Bandet 7).<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. Karlskoga kommun förvärvar fastigheten Bandet 7 för en köpeskilling<br />
om 570 000 kronor och i övrigt enligt upprättat köpekontrakt.<br />
2. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> godkänner ”Avtal om fastighetsreglering”<br />
berörande fastigheterna Bregår<strong>den</strong> 2:31, Rapphönan 7, 8, 9, 10, 11 och<br />
26, Kranen 1, Brickegår<strong>den</strong> 6:1 och Lötenskolan 6 som ägs av Karlskoga<br />
kommun och fastigheterna Kranen 2, Rapphönan 12, Stören 4,<br />
Lötenskolan 3, 4 och 5 och Tången 1 som ägs av Hyresbostäder i<br />
Karlskoga AB. Ersättning för överlåten markareal ska utgå med 570 000<br />
kronor från Hyresbostäder i Karlskoga AB till Karlskoga kommun.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 6\tjänsteskrivelse rapphönan.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
<strong>2012</strong>-05-22<br />
2 (2)<br />
3. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> godkänner upprättat markanvisningsavtal<br />
inom kvarteret Rapphönan där Karlskoga kommun anvisar mark till<br />
Hyresbostäder i Karlskoga AB för byggande av etapp 2 av projektet<br />
Fruktlun<strong>den</strong>.<br />
Johan Ljung<br />
Mark- och exploateringschef<br />
Expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Hyresbostäder i Karlskoga AB
MARKANVISNINGSAVTAL<br />
Mellan Karlskoga kommun, nedan benämnd kommunen, och Hyresbostäder i<br />
Karlskoga AB org nr 556046-8885, Box 417, 691 27 Karlskoga, nedan benämnd<br />
byggherren, har följande avtal träffats:<br />
1. Anvisning<br />
Kommunen anvisar ett markområde inom kvarteret Rapphönan som är ungefärligt<br />
markerat på bifogad flygbild. Anvisningen gäller till och med 2014-12-31. Inom<br />
<strong>den</strong>na tid ska bebyggelse ha påbörjats och plan om genomförande enligt punkt 3<br />
liksom köpehandling enligt punkt 4 ha upprättats.<br />
2. Planering<br />
För området ska ny detaljplan upprättas i samråd med byggherren. Bebyggelsen ska<br />
följa intentionerna i upprättat program för kvarteret Rapphönan.<br />
3. Exploatering<br />
Byggherren ska upprätta en genomförandeplan som ska godkännas av kommunen.<br />
Den ska avse en planering av hela exploateringen där bygglovprocessen,<br />
uppförande av byggnader och genomförande av exploateringen i övrigt ska<br />
redovisas tidsmässigt.<br />
Byggherren åtar sig att påbörja exploateringen och uppförande av bebyggelsen<br />
senast 2014-12-31.<br />
4. Förvärv<br />
Parterna är överens om att byggherren ska förvärva markområdet som kommer att<br />
utgöras av kvartersmark för bostäder och därtill hörande mark för<br />
bostadskomplement och dylikt. Förvärvet anpassas till nödvändigt tillträde i<br />
samband med byggstart. Priset är 550 kr per kvadratmeter bruttoarea (BTA) enligt<br />
ny detaljplan (exklusive anslutningsavgifter för el, VA m m, bygglovavgifter osv).<br />
Kommunala gator i området är utbyggda. För bindelsepunkter för el, VA m m<br />
anvisas av respektive verksamhetsansvarig. Byggherren har ett genomförande- och<br />
kostnadsansvar för detaljplanen för området samt byggande inom kvartersmark.<br />
Byggherren avser att bebygga området med hyresbostäder i varierad storlek och<br />
förbinder sig också att planera och bygga lägenheterna miljöanpassat, resurseffektivt<br />
och med 100 % tillgänglighet för samtliga lägenheter. Behovet av<br />
parkeringsplatser för samtliga lägenheter skall klaras inom exploateringsområdet.<br />
Markanvisningsavtal kv Rapphönan sid 1(2)
5. Återtagande<br />
Parterna är överens om att om genomförandeplanen inte följs och <strong>den</strong> planerade<br />
bebyggelsen inte har påbörjats inom anvisad tid ska kommunen ha rätt att återta<br />
markanvisningen. För att bebyggelsen ska anses ha påbörjats avses att<br />
grundläggningen för bebyggelsen är påbörjad. Parterna är även överens om att<br />
kommunen även ska ha rätt att återta markanvisningen under <strong>den</strong> tidsbegränsade<br />
perio<strong>den</strong> om det är uppenbart att byggherren inte avser eller förmår att genomföra<br />
projektet i <strong>den</strong> takt eller på det sätt som avsågs vid markanvisningen och i likhet<br />
med upprättad genomförandeplan. Byggherren är medveten om att återtagen<br />
markanvisning inte ger <strong>den</strong>ne någon rätt att få ersättning för nedlagda kostnader.<br />
6. Förlängning<br />
Förlängning av markanvisningen kan medges under förutsättning att förseningen<br />
inte beror på byggherren, exempelvis att detaljplanen eller bygglov överklagas.<br />
7. Kostnader<br />
Byggherren är i enlighet med punkterna 5-8 medveten om att <strong>den</strong>na står för all<br />
ekonomisk risk avseende planering, projektering och genomförande inom<br />
markanvisningens ram.<br />
8. Överlåtelse<br />
Denna markanvisning får inte överlåtas utan kommunens skriftliga medgivande.<br />
9. Villkor<br />
Detta avtal gäller under förutsättning att detsamma godkänns av samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong><br />
i Karlskoga kommun och av styrelsen för Hyresbostäder i<br />
Karlskoga AB.<br />
______________________<br />
Detta avtal har upprättats i två likalydande exemplar varav parterna tagit var sitt.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>- Karlskoga <strong>2012</strong>-<br />
Karlskoga kommun<br />
Hyresbostäder i Karlskoga AB<br />
............................................................... ............................................................<br />
Sven-Olof Axelsson<br />
Rolf Lindberg<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s ordförande Styrelseordförande<br />
............................................................... ............................................................<br />
Stefan Larsson<br />
Ann-Christine Kvist<br />
Förvaltningschef samhällsbyggnads- Verkställande direktör<br />
förvaltningen<br />
Markanvisningsavtal kv Rapphönan sid 2(2)
Flygbild till markanvisningsavtal kv Rapphönan<br />
Område som<br />
ingår i markanvisningen<br />
0 10 20 30<br />
Meters
KÖPEKONTRAKT 1 (3)<br />
Bandet 7<br />
Säljare<br />
Namn<br />
Hyresbostäder i Karlskoga AB<br />
Adress<br />
Box 417, 691 27 Karlskoga<br />
Köpare<br />
Namn<br />
Karlskoga kommun<br />
Adress<br />
691 83 Karlskoga<br />
Andel<br />
1/1<br />
Andel<br />
1/1<br />
Organisationsnummer<br />
556046-8885<br />
Telefonnummer<br />
Organisationsnummer<br />
212000-1991<br />
Telefonnummer<br />
Överlåtelseförklaring och köpeobjekt<br />
Säljaren överlåter till köparen på nedan angivna villkor följande egendom:<br />
Fastigheten KARLSKOGA Bandet 7 med adress Sandviksvägen.<br />
Tillträdesdag<br />
Fastigheten ska av köparen tillträdas <strong>den</strong> <strong>2012</strong>-07-02.<br />
Köpeskilling<br />
Köpeskillingen utgör FEMHUNDRASJUTTIOTUSEN KRONOR (570 000:-).<br />
Köpeskillingens erläggande<br />
Den överenskomna köpeskillingen ska erläggas efter särskild överenskommelse.<br />
Inteckningar, pantbrev m m<br />
Säljaren garanterar att fastigheten på tillträdesdagen inte besväras av sökta eller beviljade<br />
inteckningar och av andra servitut eller nyttjanderätter utöver vad som nedan sägs:<br />
Ledningsrätt vatten och avlopp, fjärrvärme last 1883K-5792.1<br />
Säljaren är skyldig att på tillträdesdagen överlämna samtliga pantbrev. Görs det ej, äger<br />
köparen rätt att innehålla vad som på grund av pantbrevet eller pantbreven kan komma att<br />
utgå ur egendomen. Samma rätt tillkommer köparen vid pantsättning från säljarens sida av<br />
överhypotek i inteckning.<br />
Fastighetens skick – friskrivning m m<br />
Säljaren och köparen är medvetna om sin upplysnings- respektive undersökningsplikt.<br />
Säljaren har uppmanat köparen och givit köparen möjlighet att noga undersöka fastigheten.<br />
Köparen, som noga undersökt fastighetens skick, förklarar sig godta fastighetens skick,<br />
inklusive miljöstatus, och avstår med bindande verkan från alla anspråk mot säljaren på grund<br />
av fysiska fel eller brister, så kallade dolda fel eller brister. Köparen äger således inte rätt att<br />
framställa några som helst krav gentemot säljaren på grund av fastighetens fysiska skick.<br />
Fastigheten överlåtes i av köparen besiktigat och godkänt skick.<br />
Köparen bekräftar härmed att han ej grundar detta köp på någon muntlig utfästelse eller annan<br />
utsaga från säljaren, eller någon som företräder säljaren, samt bekräftar att för detta köp ej ska<br />
gälla andra villkor, förutsättningar eller omständigheter än vad som framgår av detta skriftliga<br />
köpeavtal.
KÖPEKONTRAKT 2 (3)<br />
Bandet 7<br />
Grundundersökning<br />
Säljaren svarar inte för fastighetens grundförhållan<strong>den</strong>. Köparen erinras om vikten att företa<br />
grundundersökning innan byggnad uppförs. Köparen svarar för samtliga kostnader för<br />
undersökningen och utlåtande av expertis.<br />
Ledningar<br />
Det åligger köparen att skaffa kännedom om eventuella befintliga ledningar i marken och<br />
själv svara för kostnader som ledningarna kan förorsaka i byggnads- och andra hänseen<strong>den</strong>.<br />
Uppförande av byggnad, plantering av träd, buskar eller dylik åtgärd som kan försvåra<br />
ledningens bibehållande får inte företas utan ledningsägarens medgivande.<br />
Utgifter och inkomster m m<br />
Räntor, skatter och andra utgifter för fastigheten av vad slag de vara må, ska betalas av<br />
säljaren i <strong>den</strong> mån de belöper på och avser ti<strong>den</strong> före tillträdesdagen.<br />
All avkastning av fastigheten tillkommer säljaren i <strong>den</strong> mån <strong>den</strong> belöper på och avser ti<strong>den</strong><br />
före tillträdesdagen och all avkastning av fastigheten som belöper på och avser ti<strong>den</strong> från och<br />
med tillträdesdagen ska tillkomma köparen.<br />
Säljaren garanterar, att ersättningsskyldighet på avtalsdagen inte uppkommit för följande<br />
kostnader:<br />
gatukostnad<br />
fjärrvärmeavgift<br />
va-anslutningsavgift el-anslutningsavgift<br />
För kostnader av nu angivet slag, som inte omfattas av säljarens garanti enligt ovan, svarar<br />
köparen oavsett tidpunkten för ersättningsskyldighetens uppkomst.<br />
Äganderättens övergång<br />
Säljare och köpare är överens om att äganderätten till fastigheten övergår först<br />
på tillträdesdagen.<br />
Farans övergång och försäkring<br />
Säljaren står faran för fastigheten intill tillträdesdagen. Köparen står faran för fastigheten från<br />
och med tillträdesdagen. Faran övergår nämnda dag på köparen även om <strong>den</strong>ne tillträder<br />
fastigheten senare och dröjsmålet beror på köparen. Säljaren garanterar att fastigheten är<br />
fullvärdesförsäkrad till och med tillträdesdagen.<br />
Städning<br />
Säljaren garanterar att på tillträdesdagen överlämna egendom, i utrymt och välstädat skick.<br />
Inskrivnings- och inteckningskostnader m m<br />
Stämpelskatt och övriga kostnader för inskrivning av detta fång samt kostnader för uttag av<br />
nya inteckningar ska betalas av köparen ensam.
KÖPEKONTRAKT 3 (3)<br />
Bandet 7<br />
Köpebrev och handlingar m m<br />
Säljaren ska överlämna kvitterat köpebrev till köparen sedan <strong>den</strong>ne fullgjort sina skyldigheter<br />
enligt detta avtal. Säljaren ska vidare till köparen överlämna de handlingar som är erforderliga<br />
för att köparen ska erhålla lagfart.<br />
Köparen äger inte utan säljarens skriftliga medgivande förfoga över fastigheten förrän på<br />
tillträdesdagen sedan köpeskillingen tillfullo erlagts till säljaren.<br />
Skadestånd m m<br />
Skulle köparen på tillträdesdagen brista i rätta fullgörandet av erläggande av betalning enligt<br />
§ 4 ovan, äger säljaren rätt att omedelbart häva köpet och erhålla skadestånd.<br />
Skulle köparen, utöver vad som anges ovan, brista i rätta fullgörande av detta köpekontrakt,<br />
äger säljaren rätt till skadestånd samt, om kontraktsbrottet är väsentligt, rätt att häva köpet.<br />
______________________<br />
Detta köpekontrakt har upprättats och underskrivits i två likalydande exemplar varav parterna<br />
tagit var sitt.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>- Karlskoga <strong>2012</strong>-<br />
Säljarens underskrift<br />
Köparens underskrift<br />
…………………………………………<br />
Rolf Lindberg<br />
Styrelseordförande<br />
…………………………………………<br />
Sven-Olof Axelsson<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s ordförande<br />
…………………………………………<br />
Ann-Christine Kvist<br />
Verkställande direktör<br />
…………………………………………<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Ovanstående säljares namnteckning bevittnas:<br />
…………………………………………<br />
…………………………………………
Bilaga 1<br />
Till Lötenskolan 6<br />
Till Lötenskolan 5<br />
0 10 20 30 40<br />
Meters
Bilaga 2<br />
Servitutsområde<br />
Gräns öster om<br />
motorvärmarna<br />
Till Brickegår<strong>den</strong> 6:1<br />
0 10 20 30<br />
Meters
Bilaga 3<br />
Till Brickegår<strong>den</strong> 6:1<br />
0 10 20 30 40 50<br />
Meters
Bilaga 4<br />
Till Rapphönan 12<br />
0 10 20 30<br />
Meters
1(2)<br />
AVTAL OM FASTIGHETSREGLERING<br />
Parter: Karlskoga kommun (org. nr 212000-1991), Samhällsbyggnadsförvaltningen, 691 83<br />
KARLSKOGA, såsom lagfaren ägare till fastigheterna Bregår<strong>den</strong> 2:31, Rapphönan 7, 8, 9, 10,<br />
11och 26, Kranen 1, Brickegår<strong>den</strong> 6:1 och Lötenskolan 6 i Karlskoga kommun, nedan kallad<br />
kommunen.<br />
Hyresbostäder i Karlskoga AB, Box 417, 691 27 Karlskoga såsom lagfaren ägare till<br />
fastigheterna Kranen 2, Rapphönan 12, Stören 4, Lötenskolan 3, 4 och 5 och Tången 1 i<br />
Karlskoga kommun, nedan kallade fastighetsägaren.<br />
1. Generellt gäller att båda parter får tåla de mindre arealförändringar av ytorna som kan bli aktuell i<br />
samband med lantmäteriförrättningar till följd av detta avtal och till följd av utformningen av<br />
kommande detaljplaner för områ<strong>den</strong>a.<br />
2. Fastighetsägaren överlåter till kommunen hela fastigheten Lötenskolan 3 och det område av<br />
fastigheten Lötenskolan 4 som markerats på bifogad flygbild, bilaga 1. Området ska överföras till<br />
Lötenskolan 6.<br />
3. Kommunen överlåter till fastighetsägaren det område av fastigheten Lötenskolan 6 som markerats<br />
på bifogad flygbild, bilaga 1. Området ska överföras till Lötenskolan 5. Till Lötenskolan 5 ska<br />
även resterande del av Lötenskolan 4 överföras som inte överförs till Lötenskolan 6 enligt punkt 1.<br />
4. Fastighetsägaren överlåter till kommunen det område av fastigheten Tången 1 som markerats på<br />
bifogad flygbild, bilaga 2. Området ska överföras till Brickegår<strong>den</strong> 6:1. Servitut för utfart från<br />
parkering ska bildas enligt markering på flygbil<strong>den</strong> i bilaga 2. Härskande fastighet ska vara<br />
Brickegår<strong>den</strong> 6:1 och tjänande Tången 1.<br />
5. Fastighetsägaren överlåter till kommunen det område av fastigheten Stören 4 som markerats på<br />
bifogad flygbild, bilaga 3. Området ska överföras till Brickegår<strong>den</strong> 6:1.<br />
6. Fastighetsägaren överlåter till kommunen hela fastigheten Kranen 2. Fastigheten ska överföras till<br />
Kranen 1.<br />
7. Kommunen överlåter till fastighetsägaren hela fastigheterna Rapphönan 7, 8, 9, 10 och 11och det<br />
område av fastigheten Rapphönan 26 som markerats på bifogad flygbild, bilaga 4. Området ska<br />
överföras till Rapphönan 12.<br />
8. Ersättning för överlåten markareal ska utgå med 570 000 kronor från fastighetsägaren till<br />
kommunen.<br />
9. Tillträdesdag är <strong>den</strong> 2 juli <strong>2012</strong>.<br />
10. Marken överlåts med de rättigheter som finns lokaliserade till det överlåtna markområdet men fri<br />
från penninginteckningar.<br />
11. Kommunen ansöker om fastighetsbildning för detta avtals genomförande. Fastighetsägaren<br />
biträder ansökan genom underskrift av detta avtal.<br />
12. Fastighetsbildningskostnaderna ska betalas av kommunen förutom <strong>den</strong> del som berör kvarteret<br />
Rapphönan som ska betalas av fastighetsägaren. En förrättningsakt ska sändas till var och en av<br />
parterna.<br />
13. Denna överlåtelse ska genomföras som fastighetsreglering varvid detta avtal ska utgöra sådan<br />
överenskommelse som avses i 5 kap 18 § Fastighetsbildningslagen.
2(2)<br />
Detta avtal har upprättats i tre likalydande exemplar. Ett för vardera parten och ett för<br />
lantmäterimyndigheten.<br />
Karlskoga <strong>2012</strong>- Karlskoga <strong>2012</strong>-<br />
För KARLSKOGA KOMMUN<br />
För FASTIGHETSÄGAREN<br />
…………………………………………<br />
Sven-Olof Axelsson<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s ordförande<br />
…………………………………………<br />
Rolf Lindberg<br />
Styrelseordförande<br />
…………………………………………<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
…………………………………………<br />
Ann-Christine Kvist<br />
Verkställande direktör
Ärende 7<br />
Reserapport från kommunkonferens Sveriges Byggindustrier
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-27<br />
Handläggare:<br />
Stefan Larsson, Bosse Björk<br />
Reserapport från kommunkonferens med Örebro<br />
läns Entreprenörförening<br />
Sammanfattning<br />
Förvaltningschefen och planchefen har deltagit i <strong>den</strong> årliga kommunkonferens<br />
som Örebro läns Entreprenörförening anordnar för olika<br />
intressenter i byggbranschen. Detta år gick resan till Wien och det har<br />
varit tre mycket intensiva och givande dagar.<br />
Läget inom byggbranschen nu och under de närmaste åren i länet pekar<br />
mot en tydlig nedgång avseende bostadsbyggandet samtidigt som många<br />
större offentliga och kommersiella projekt kommer att startas.<br />
Konferensen har gett möjlighet att vårda och utveckla det regionala<br />
nätverket samt att många tankar kring tillväxt och administration av<br />
byggprojekt har diskuterats. Kostna<strong>den</strong> för konferensen uppgår till cirka<br />
22 000 kronor och har fullt ut betalts av samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
Programmet för kommunkonferensen<br />
Torsdag <strong>2012</strong>-04-26<br />
Kl. 05.30 Buss från Örebro<br />
Kl. 09.50 Flyg från Arlanda<br />
Kl. 12.10 Ankomst till Wien/Buss till hotell<br />
Kl. 14.30 Kommunkonferensen startar<br />
Sveriges Byggindustrier redovisar konjunkturrapport<br />
Örebro kommun<br />
Kumla kommun samt Kumla Bostäder<br />
Hallsbergs kommun<br />
Karlskoga/Degerfors kommuner<br />
Kl. 18.30 Sammanfattning och dagens konferens avslutas<br />
Gemensam middag<br />
Fredag <strong>2012</strong>-04-27<br />
Kl. 09.00 Kommunkonferensen dag 2 startar<br />
Lindesbergs kommun<br />
Trafikverket<br />
Örebroporten<br />
ÖBO<br />
Länsgår<strong>den</strong>/Landstinget<br />
Lunch och studiebesök i centrala Wien med guide<br />
Kan konjunktursvängningar mildras<br />
plan-, bygglov och upphandlingsfrågor<br />
Kl. 18.00 Sammanfattning och dagens konferens avslutas<br />
Gemensam middag<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Box 230, 691 25 KARLSKOGA 0586-610 00 kommunstyrelsen@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Katrinedalsgatan 2-4 0586-530 50 www.karlskoga.se 212000-1991
<strong>2012</strong>-05-27<br />
2 (4)<br />
Lördag <strong>2012</strong>-04-28<br />
Kl. 09.30 Buss avgår till flyget<br />
Kl. 12.50 Flyg från Wien<br />
Kl. 15.15 Ankomst Arlanda / Buss till Örebro<br />
Observationer och reflektioner från konferensen<br />
Örebro kommun, Örebroporten samt Örebro Bostäder AB<br />
Regionens tillväxtmotor beräknas bli cirka 150.000 innevånare runt 2020<br />
och trots en vikande trend inom bostadsbyggandet fortsätter inflyttningen<br />
till orten. Det finns få lediga lokaler i Örebro och i april hade ÖBO 12<br />
lediga lägenheter av ett bestånd på cirka 23.000 lägenheter, vilket självklart<br />
kommer att försvåra utvecklingen.<br />
Stora nya projekt planeras bland annat vid Behrn arena, Gustavsvik samt<br />
vid universitetet. Vidare planerar Örebro kommun att satsa 300 miljoner<br />
kronor under 2 år för att rusta skolfastigheter. Slutligen kan nämnas det<br />
mål som ÖBO har att 17 % av <strong>den</strong> el som förbrukas skall komma från<br />
vindkraft samt projektet ”Mitt gröna kvarter” som drivs i Vivalla.<br />
Det är ett projekt för att arbeta med hållbar stadsbyggnad och har fått<br />
investeringsstöd från <strong>den</strong> statliga delegationen för hållbara städer<br />
Kumla<br />
Kumla har på ett skickligt sätt utnyttjat sitt läge nära Örebro. Utan att ge<br />
avkall på sitt eget varumärke har man utvecklat sitt samhälle på ett<br />
offensivt och framgångsrikt sätt. Det byggs kontinuerligt nya bostäder i<br />
Kumla och sättet som de kommunala aktörer tillsammans arbetar med att<br />
införa förnyelsebara energikällor imponerar.<br />
Hallsberg<br />
Bostadsbyggandet i Hallsberg kommer att återtas efter att ha legat i träda<br />
sedan tidigt 90-tal. Orten har fått riktigt stora investeringar inom logistikområdet<br />
som kommer betyda mycket för tillväxten i Hallsberg under lång<br />
tid. (Till exempel postens nya brevterminal på 26 800 kvadratmeter.)<br />
Lindesberg<br />
Prospektering för koppar, kobolt och guld kommer att börja i området<br />
söder Stråssa i närtid. Med de ökande priserna på råvaror är det nu<br />
återigen lönsamt att bryta malm i Bergslagen. Man kommer att bygga<br />
kooperativa bostadsrätter i Lindesberg samt en ny brandstation.<br />
För närvarande pågår också byggnationen av en ny förskola på Kyrkberget<br />
som skall uppföras ekologiskt hållbart samt som ett passivhus.<br />
Förskolan kommer att få en spännande arkitektonisk utformning och<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen kommer att studera bygget fortlöpande.
<strong>2012</strong>-05-27<br />
3 (4)<br />
Länsgår<strong>den</strong>/Landstinget<br />
Länsgår<strong>den</strong> har förvärvat en fastighet i centrala Karlskoga, Kvarteret<br />
PÅFÅGELN för att kunna erbjuda vårdcentral, apotek med mera goda<br />
hyresvillkor. Landstingets arbete med att uppföra Campus USÖ pågår<br />
och flera större om- och nybyggnationer inom sjukhusområdet planeras.<br />
Trafikverket<br />
Enligt Trafikverkets representant Ylva Gustafsson-Höjer finns det inga<br />
planer att påbörja något arbetet kring Nobelbanan före 2021. Fokus för<br />
närvarande är att rusta upp det befintliga järnvägsnätet och fram till år<br />
2021 förväntas staten investera runt 500 miljarder kronor i olika infrastrukturprojekt.<br />
En utmaning som Trafikverket lyfte särskilt är konsekvenserna<br />
för transportsystemet när gruvnäringen åter tar fart i landet.<br />
Under konferensen framförde Trafikverket önskemål att träffa Karlskoga<br />
kommun före semestern <strong>2012</strong> för att diskutera frågor kopplade till E 18.<br />
Förvaltningen har skickat en inbjudan till Trafikverket och väntas få svar<br />
före utgången av maj månad.<br />
Allmänt<br />
Många av länets kommuner har kommit väldigt långt när det gäller<br />
omställning till förnyelsebara energikällor. Särskilt tydligt är detta inom<br />
vindkraftområdet där till exempel Kumla och Örebro samarbetar. Här har<br />
Karlskoga kommun och de kommunägda bolagen mycket att göra för att<br />
komma ifatt länet i övrigt.<br />
Ett område där Karlskoga går någorlunda i takt med omgivningen är<br />
arbetet med att utveckla huvudleder för <strong>den</strong> ökande cykeltrafiken. Det är<br />
dock angeläget att vissa objekt såsom till exempel väg 205 kan påbörjas<br />
under de kommande åren för att inte tappa tempo.<br />
Deltagarna verifierar även att de utvecklingsidéer och strategier som<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen jobbar med, Centrumstråket och bostäder<br />
vid vatten, är helt riktiga och bör fortsätta och förverkligas.<br />
Den kanske viktigaste reflektionen är dock det som samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
framfört tidigare men som har blivit än tydligare under<br />
studieresan. Karlskoga måste i mycket större utsträckning än idag rikta<br />
sig mot Örebro. Det innebär inte att vi skall överge östra Värmlandssamarbetet<br />
men för att kunna nå vår vision måste fokus flyttas till det<br />
område i vår närhet som växer och utvecklas.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen rekommenderar samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong><br />
att Karlskoga kommun även i fortsättningen bör delta i <strong>den</strong><br />
årliga kommunkonferens som anordnas samt att möjligheterna att utöka<br />
vår delegation med en politiker utreds.
<strong>2012</strong>-05-27<br />
4 (4)<br />
Beslutsunderlag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll § 86 - 2011<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll § 102 - 2011<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse daterad <strong>2012</strong>-05-21<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s beslutar att godkänna reserapporten från<br />
Örebro läns Entreprenörförenings kommunkonferens <strong>2012</strong>.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef<br />
Bosse Björk<br />
Planchef
Ärende 8<br />
Delegation, försäljning av mark inom Storängens handels- och industriområde, Högåsen<br />
2:139
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-22 SBN <strong>2012</strong>.0073<br />
Handläggare:<br />
Johan Ljung<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Delegation, försäljning av mark inom Storängens<br />
handels- och industriområde<br />
Sammanfattning<br />
Förvaltningschefen ges delegation att under ti<strong>den</strong> <strong>juni</strong>-augusti <strong>2012</strong><br />
försälja mark inom Storängens handelsområde upp till ett belopp om två<br />
miljoner kronor per försäljning, dock totalt högst ett belopp om sex<br />
miljoner kronor.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltnigens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-22<br />
Beskrivning av ärendet<br />
Det finns för närvarande flera förfrågningar om att förvärva mark från<br />
Karlskoga kommun inom Storängens handels- och industriområde. Några<br />
av förfrågningarna omfattar så stor areal att försäljningspriset överstiger<br />
nuvarande beloppsgränser enligt delegationsordningen och måste<br />
beslutas av samhällsbyggandsnämn<strong>den</strong>. Eftersom det är ett långt uppehåll<br />
innan nästa samhällsbyggnadsnämnd (7 september <strong>2012</strong>) och det kan<br />
behöva ske försäljningar under <strong>den</strong> ti<strong>den</strong> så behöver förvaltningschefen<br />
ges delegation på att teckna köpekontrakt upp till två miljoner kronor per<br />
försäljning inom Storängens handels- och industriområde (inom<br />
fastigheterna Aggerud 2:67, Fotbromsen 5 och Högåsen 2:139) under<br />
ti<strong>den</strong> <strong>juni</strong>-augusti <strong>2012</strong>. Begränsningen borde ges vid ett totalt högsta<br />
belopp om sex miljoner kronor.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
Om inte en försäljning kan genomföras under ti<strong>den</strong> <strong>juni</strong>-augusti <strong>2012</strong> kan<br />
de företag som söker en etablering välja annan ort där beslut kan ske som<br />
bättre passar in i deras tidplan.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 8\tjänsteskrivelse storängen.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
<strong>2012</strong>-05-22<br />
2 (2)<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Förvaltningschefen ges delegation att under ti<strong>den</strong> <strong>juni</strong>-augusti <strong>2012</strong><br />
försälja mark inom Storängens handelsområde (inom fastigheterna<br />
Aggerud 2:67, Fotbromsen 5 och Högåsen 2:139) upp till ett belopp om<br />
två miljoner kronor per försäljning, dock totalt högst ett belopp om sex<br />
miljoner kronor. Om försäljningar sker ska de redovisas särskilt på<br />
samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> 7 september <strong>2012</strong>.<br />
Johan Ljung<br />
Mark- och exploateringschef<br />
Expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen
Ärende 9<br />
Försäljning av Stråbergsmyren 2:33 m fl
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-16 SBN 2009.0247<br />
Handläggare:<br />
Johan Ljung<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Försäljning av fastigheterna Stråbergsmyren 2:33,<br />
2:46-48 och 2:52<br />
Sammanfattning<br />
Karlskoga kommun säljer fastigheterna Stråbergsmyren 2:33, 2:46-48<br />
och 2:52 för en köpeskilling om 1 850 000 kronor.<br />
Beslutsunderlag<br />
Kommunstyrelsens beslut 2010-02-15 § 26 punkt 4,<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s beslut 2011-12-14 § 154 och<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-16<br />
Bakgrund<br />
2011-12-14 beslutade samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> att ge<br />
”samhällsbyggnadsförvaltningen i uppdrag att sälja fastigheterna<br />
Stråbergsmyren 2:33, 2:46-48 och 2:52 och försäljningen ska ske via<br />
mäklare eller anbud.”<br />
Beskrivning av ärendet<br />
Fastigheterna har utannonserats via mäklare under våren <strong>2012</strong> och efter<br />
budgivning har priset för fastigheterna slutat på 1 850 000 kronor.<br />
Köpekontrakt har upprättats med högste budgivaren och måste<br />
godkännas av samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> för att bli giltigt.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Karlskoga kommun försäljer fastigheterna Stråbergsmyren 2:33, 2:46-48<br />
och 2:52 för en köpeskilling om enmiljonåttahundrafemtiotusen kronor<br />
(1 850 000:-) och i övrigt enligt upprättat köpekontrakt.<br />
Johan Ljung<br />
Mark- och exploateringschef<br />
Expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 9\tjänsteskrivelse linnebäck försäljning.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
Ärende 10<br />
Ekonomisk rapport
EKONOMISK RAPPORT FÖR SBN JAN-MAJ<br />
RIKTPUNKT<br />
ÅRSBUDGET BUDGET 5 MÅN UTFALL PROCENT %<br />
56 314 23 464 20 345 36 % 42<br />
INTÄKTER KOSTNADER ÅRSPROGNOS<br />
74 812 95 157 1 500<br />
Stab/Ledning: Större aktuella exploateringsprojekt är för närvarande Storängsud<strong>den</strong> där<br />
byggnation av vatten och avlopp samt vägar pågår. Försäljningar av tomter till tomtkön pågår<br />
och köpekontrakt för <strong>den</strong> första tomten har tecknats.<br />
Förhandlingar har förts med Hyresbostäder om en del markaffärer, främst förvärv av mark för<br />
gruppboende i östra stadsdelarna och försäljning av mark i kvarteret Rapphönan.<br />
Förhandlingar pågår med Svenska kyrkan om ett förvärv av lägergår<strong>den</strong> Knapped och<br />
samtidig försäljning av viss skogsmark till Svenska kyrkan. Ärendet har kommit så långt så<br />
att kommunen presenterat ett försäljnings- och förvärvsförslag för Svenska kyrkan.<br />
Kommunens mark i Linnebäck har varit ute till försäljning via mäklare och köpekontrakt har<br />
upprättats.<br />
Förhandlingar har slutförts med Booforsen om förvärv av mark för ny brandstation.<br />
Förhandlingar har förts med föreningen Khatoon om att de ska förvärva hela fastigheten<br />
Geologen 7 istället för bara de två översta våningarna.<br />
Arbete med sammanställning av synpunkter på utställt förslag på tematiskt tillägg till<br />
översiktsplanen – vindkraft – har utförts åt kommunstyrelsens ledningskontor.<br />
Arbete med att ta fram anbudsunderlag för rivning av liftutrustningen i Lunedsbacken och för<br />
inhyrning av stadsarkitekttjänster har utförts tillsamman med upphandlingsenheten.<br />
Tomtkön är för närvarande 24 st.<br />
Stadsbyggnadskontoret: Maj månad har varit en mycket hektisk månad på<br />
stadsbyggnadskontoret och då framförallt inom bygglov. Det råder högsäsong för bygglov<br />
och det märks både i inkommande ären<strong>den</strong> och i förfrågningar per telefon. Tyvärr är många<br />
sökande ute väldigt sent med sina ansökningar. Då en av våra handläggare dessutom skadat<br />
sig i tjänsten (olycksfall i trappa) är vi dessutom en man kort. Dock ser vi naturligtvis positivt<br />
på att det är så många som vill bygga!<br />
I mitten på maj öppnade stadsbyggnadskontoret sin nya kundtjänsttelefon och mail.<br />
Kundtjänsten tar emot alla frågor som rör detaljplaner, bygglov, lantmäteri, kartor, mätning<br />
och bostadsanpassning. Kundtjänsten är ett led i vårt arbete att både förbättra tillgänglighet<br />
och samtidigt möjliggöra effektivare ärendehandläggning genom smart tidsplanering.<br />
Kundtjänsten kommer att utvärderas under hösten.<br />
Lantmäterisidan arbetar mycket med fastighetsbildningsfrågorna på Storängsud<strong>den</strong>.<br />
Med glädje konstaterar vi att Kemabs ledningsnät numera går att visa i kartprogrammet<br />
myCarta vilket i sin tur tar oss närmare avvecklingen av det gamla programmet Kartago.<br />
Övergången till det nationella koordinatsystemet Sweref 99 är ännu inte helt klar. Övergången<br />
kräver en hel del kringarbete för att inte data ska gå förlorat.<br />
Miljökontoret: Varje år i april och maj granskas de årliga köldmedie-, miljö- och<br />
årsrapporter företag ska upprätta och skicka in till miljökontoret. I år har 84<br />
köldmedierapporter inkommit. Det kommer att dömas ut miljösanktionsavgift på tre<br />
verksamheter för föresenad rapporteringer/utebliven kontroll. Fyra verksamheter behöver
uppföljning för att kontrollera stora läckage av växthusgaser. 32 verksamheter har inkommit<br />
med sina miljörapporter och 9 med årsrapport.<br />
Tillsyn har skett på tatuerarverksamheter, storkök, bensinstationer, lantbruk, nya<br />
livsmedelsverksamheter. Handläggning av klagomålsären<strong>den</strong> bland annat gällande Kilsta by,<br />
spridning av gödsel, störande musik från nattklubb och hästförorening på kvartersgata.<br />
Arbete med sammanställning av synpunkter på tematiskt tillägg för vindkraft. Arbete med<br />
trafiksäkerhets- och resepolicy. Arbete i uppdraget att bistå Storfors kommun i framtagandet<br />
av sin avfallsplan. Slutrapportering av LOVA-projekt gällande kunskapsutredning för Lonnen<br />
och uppstart av åtgärder som framkom som mest betydelsefulla för vilka ytterligare LOVAbidrag<br />
har erhållits.<br />
Fastighet:<br />
Första halvåret <strong>2012</strong> har präglats av mycket planeringsarbete för investeringsprojekt och<br />
planering och förberedelser för de årliga underhållsarbetena. Det omfattande arbetet på<br />
Möckelngymnasiet har tagit mycket kapacitet i anspråk och i <strong>den</strong> redan hårt pressade<br />
organisationen känner vi av de vakanser som vi inte har haft möjlighet att fylla.<br />
Av de investeringsprojekt som har kommit längst kan nämnas nytt tak på Gullvivans förskola,<br />
dränering av Karlbergskolans gräsmatta, ny RWC vid bowlinghallen, renovering av Fyren och<br />
anpassningen av Cf för bättre säkerhet, nya kontor och omklädningsrum.<br />
Vi har genomfört en del rivningar av mindre objekt och arbetet med lokalutredningen har<br />
inneburit en hel del utrednings- och planeringsarbete som nu tycks gå in i en slutfas.<br />
För övrigt går mycket tid åt fastighetsavdelningens förestående flytt till Svetsarvägen.<br />
Ombyggna<strong>den</strong> för att skapa utrymme för nya kontor har gått planenligt och etapp 1 som<br />
omfattade flytt av omklädningsrum till nya lokaler är redan genomförd. Etapp 2 som innebär<br />
nya lokaler för <strong>den</strong> del av fastighetsenheten som i dag finns på 35:an är beräknad vara klar för<br />
inflyttning till midsommar.<br />
Gata Park: Efter en relativ lugn och mindre kostsam vinter kan äntligen park och<br />
markarbeten påbörjas. I första hand har färdigställande skett av projekt som påbörjades förra<br />
året. Nämnas kan cirkulationsplatsen vid Ekeby (Selma Lagerlöfsväg) och parkeringsplats vid<br />
Grönfeltsgår<strong>den</strong>. Vid Storängsud<strong>den</strong> har gatuarbeten påbörjats efter det att Karlskoga Miljö<br />
AB dragit fram vatten och avlopp. Asfaltprogram framtaget för årets toppbeläggningar.<br />
Viktigt att asfaltarbetet utförs under varma perio<strong>den</strong> för att erhålla ett fullgott resultat.<br />
Omfattande städning av alla parkytor har skett. Samtliga lekplatser ses över efter genomförda<br />
skyddsronder. Träd har planterats i Storängsrondellen och vid Loviselunds förskola .Rensning<br />
av rabatter och i takt med det varma vädret ökar behovet av gräsklippning.<br />
I växthuset växer sommarblommarna planenligt för utplantering strax före midsommar.<br />
Personal: Kundmottagare har anställts på Teknik – och Fastighetsavdelningen. Heter<br />
Margareta Andersson och får sin placering vid Centralförrådet.<br />
Ekonomi: Planen för året är att försöka göra ett överskott som motsvarar 2011 års underskott<br />
på 1,5 miljoner kronor, för att slippa ha med detta in i det sista året på 3-årsperio<strong>den</strong>.<br />
Vidare kommer planerat fastighetsunderhåll att ske i mindre omfattning än <strong>den</strong> ursprungliga<br />
planeringen och därmed spara in ytterligare 2,2 miljoner kronor för att täcka det väntade<br />
underskottet inom kollektivtrafik och då främst dagvård- och färdtjänstresor.
Ärende 11<br />
Tilläggsuppdrag - Ny gymnasieskola i Karlskoga
<strong>2012</strong>-05-21<br />
1 (2)<br />
Tilläggsuppdrag – Ny gymnasieskola<br />
Sammanfattning<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen har fått i uppdrag att utreda kostnaderna<br />
för att komplettera <strong>den</strong> nya gymnasieskolan med enhetligt solskydd i<br />
form av markiser. Därutöver har förvaltningen fått i uppdrag att utforma<br />
och sätta upp namn- och profilskyltar på skolans fasadliv och tak.<br />
Merkostnaderna för ett enhetligt solskydd på hela gymnasieskolan<br />
bedöms uppgå till cirka 1,2 miljoner kronor och arbetet kan inordnas i<br />
<strong>den</strong> pågående entreprena<strong>den</strong>. Kostnaderna för namn- och profilskyltar<br />
bedöms uppgå till mellan 0,5 miljoner kronor till 1,2 miljoner kronor<br />
beroende på vilken utformning som väljs. Åtgär<strong>den</strong> är bygglovspliktig<br />
och beräknas kunna vara slutförd senast 2013-05-31.<br />
Inget av dessa åtgärdsförslag har funnits med i <strong>den</strong> upphandlade<br />
entreprena<strong>den</strong> och ryms således inte i <strong>den</strong> fastställda projektbudgeten.<br />
Beslutsunderlag<br />
Kommunstyrelsens ledningskontors tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 14 februari 2011<br />
Kommunstyrelsens protokoll <strong>den</strong> 10 februari 2009, § 22<br />
Kommunstyrelsens ledningskontors tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 9 februari 2009<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 15 december 2008, § 197<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 23 februari 2009, § 28<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 14 december 2009, § 230<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 1 mars 2011, § 43<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 23 maj <strong>2012</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s beslutar att:<br />
1. Uppdra till samhällsbyggnadsförvaltningen att efter samråd med<br />
gymnasieförvaltningen komplettera <strong>den</strong> nya gymnasieskolan med ett<br />
enhetligt solskydd. Kostna<strong>den</strong> för <strong>den</strong>na åtgärd får högst uppgå till 1,2<br />
miljoner kronor.<br />
2. Uppdra till samhällsbyggnadsförvaltningen att efter samråd med<br />
gymnasieförvaltningen utforma och sätta upp namn- och profilskyltar<br />
på fasadliv och tak på <strong>den</strong> nya gymnasieskolan. Kostna<strong>den</strong> för <strong>den</strong>na<br />
åtgärd får högst uppgå till 1,2 miljoner kronor.<br />
3. Kostnaderna för åtgärderna enligt punkterna 1-2 skall belasta<br />
investeringsobjektet ny gymnasieskola.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef
<strong>2012</strong>-05-21<br />
2 (2)<br />
Beslutet expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Gymnasieförvaltningen
Ärende 12<br />
Årsberättelse 2011 - Namnberedningen
Protokollsutdrag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning<br />
Sammanträdesdatum<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
SBN NB § 1 SBN 2011.0154<br />
Årsberättelse 2011 - Namnberedningen<br />
Sammanfattning<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings redovisning från 2011<br />
behandlar beredning av ären<strong>den</strong> och resultat utifrån uppdrag.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedningen är ett beredande organ för<br />
ortnamn och namnvård. Beredningen ska sträva efter enighet i dessa frågor.<br />
All beredning sker utifrån kulturminneslagen 4 § om ”God ortnamnssed”.<br />
Namnberedningen bereder alla namnfrågor inom kommunen när det gäller<br />
kvartersnamn, belägenhetsadresser, vägar, gator allmänna platser inom<br />
detaljplan, stadsdelar, kommunala inrättningar skolor, anläggningar m.m.<br />
Namnberedningen följer styrdokumentet Riktlinjer för ortnamnsverksamheten<br />
i Karlskoga kommun.<br />
Beslutsunderlag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning redovisning 2011<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning godkänner redovisningen för<br />
2011.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> godkänner namnberedningens redovisning för<br />
2011.<br />
Expedieras till:<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Justerande<br />
Utdragsbestyrkande
Tjänsteskrivelse<br />
2011-11-29 SBN 2011.0154<br />
Handläggare:<br />
Nina Lübeck<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings<br />
redovisning 2011<br />
Sammanfattning<br />
Ordförande: Sven-Olov Axelsson (S)<br />
Ledamöter<br />
Sven-Olov Axelsson (S)<br />
Lars-Erik Berglöf (C)<br />
Lasse Sjöberg (S)<br />
Ersättare<br />
Liselotte Eriksson (S)<br />
Jan-Erik Averås (M)<br />
Anna Danielsson (M)<br />
Under 2011 har 5st sammanträ<strong>den</strong> hållits.<br />
Delegationsbeslut på 12st adresser utefter redan namngiven gata.<br />
Aktuellt 2011<br />
Inför nytryck av tätortskartan har ett omfattande kvalitetsarbete gjorts<br />
avseende namn. Välförankrade namn som funnits med under längre tid<br />
men som saknar beslutsdatum kvarstår och generellt kan man säga att de<br />
har en hävd som motiverar att de ska finnas i befintligt skick.<br />
Namnändring av lokalgata: ombyggnad av genomfarten (E18) medförde<br />
att Viaduktgatan delades av och blev två helt åtskilda gator. Nya namn<br />
blev Norra Viaduktgatan och Södra Viaduktgatan. Dubbelskyltning av<br />
gatunamnen sker under max 3 år. Ett samrådsmöte angående<br />
namnändringen av Viaduktgatan har hållits. Inbjudna var fastighetsägare<br />
och boende längs Viaduktgatan samt posten, polisen, räddningstjänsten<br />
och ambulansen.<br />
Ett nytt kvartersnamn har bildats i norra Bråten, kvarteret Boxern.<br />
Karlskogas första konstgräsplan har fått namnet KEMAB arena.<br />
2st nya parker och 8st rondeller har namngivits. När det gäller namn till<br />
parker och rondeller valde namnberedningen att prova ett annat arbetssätt<br />
nämligen att ta hjälp av allmänheten. Annonsering skedde i två<br />
lokaltidningar. Deltagandet blev stort och det kunde konstateras att namn<br />
är en fråga som engagerar och berör. Ärendet påbörjades under 2010.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 12\tjänsteskrivelse.doc
2011-11-29<br />
2 (2)<br />
Namnberedningen och samhällsbyggnadsförvaltningen har uppdrag att<br />
komplettera riktlinjer för ortnamnsverksamheten i Karlskoga kommun.<br />
Riktlinjer ska tas fram för hur utländska namnelement ska hanteras och<br />
hur vi hedrar någon eller något genom offentlig namnsättning.<br />
Verksamhetsområde<br />
Namnberedningen är ett beredande organ för ortnamn och namnvård.<br />
Beredningen ska sträva efter enighet i dessa frågor. All beredning sker<br />
utifrån kulturminneslagen 4 § om ”God ortnamnssed”.<br />
Namnberedningen bereder alla namnfrågor inom kommunen när det<br />
gäller kvartersnamn, belägenhetsadresser, vägar, gator allmänna platser<br />
inom detaljplan, stadsdelar, kommunala inrättningar skolor, anläggningar<br />
m.m. Namnberedningen följer styrdokumentet Riktlinjer för<br />
ortnamnsverksamheten i Karlskoga kommun.<br />
Sven-Olov Axelsson (S)<br />
Ordförande i samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>s namnberedning
Ärende 13<br />
Östervik 2:165, Gårdsnamn
Protokollsutdrag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning<br />
Sammanträdesdatum<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
SBN NB § 4 SBN 2011.0169<br />
Gårdsnamn fastigheten Östervik 2:165<br />
Sammanfattning<br />
Fastighetsägaren till Östervik 2:165 önskar använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> för<br />
att tydliggöra var huset är beläget och göra det lättare att hitta till. Ett<br />
gårdsnamn är ett komplement till adressen som ska tydliggöra <strong>den</strong><br />
geografiska platsen. Det är också ett namn som återfinns på kartor. Ett<br />
gårdsnamn har en historisk bakgrund och oftast finns en gård på platsen som<br />
är bärare av namnet. Här används redan namnet Ud<strong>den</strong> till en gård i närheten<br />
men avståndet mellan husen anses för stort för att det ska vara ett bra val att<br />
båda har gårdsnamnet Ud<strong>den</strong>. Förväxlingen vid eventuell utryckning kan få<br />
förödande konsekvenser om de använder sig av samma namn.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag är att avslå fastighetsägarens<br />
önskemål om att få använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> i enlighet med<br />
Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 9 maj <strong>2012</strong><br />
Kontakt med ortnamnsrådet.<br />
”Adresser i samhället kommunernas roll” ett material i samverkan mellan<br />
lantmäteriet och Sveriges kommuner och landsting.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår namnberedningen att säga nej till att<br />
använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> i enlighet med Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning föreslår nämn<strong>den</strong> att säga nej<br />
till att använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> i enlighet med Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
Expedieras till:<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Namnberedningen<br />
Justerande<br />
Utdragsbestyrkande
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-09 SBN 2011.0169<br />
Handläggare:<br />
Nina Lübeck<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Namnberedningen<br />
Gårdsnamn i Östervik<br />
Sammanfattning<br />
Fastighetsägaren till Östervik 2:165 önskar använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong><br />
för att tydliggöra var huset är beläget och göra det lättare att hitta till. Ett<br />
gårdsnamn är ett komplement till adressen som ska tydliggöra <strong>den</strong><br />
geografiska platsen. Det är också ett namn som återfinns på kartor. Ett<br />
gårdsnamn har en historisk bakgrund och oftast finns en gård på platsen<br />
som är bärare av namnet. Här används redan namnet Ud<strong>den</strong> till en gård i<br />
närheten men avståndet mellan husen anses för stort för att det ska vara<br />
ett bra val att båda har gårdsnamnet Ud<strong>den</strong>. Förväxlingen vid eventuell<br />
utryckning kan få förödande konsekvenser om de använder sig av samma<br />
namn.<br />
Beslutsunderlag<br />
Kontakt med ortnamnsrådet.<br />
”Adresser i samhället kommunernas roll” ett material i samverkan mellan<br />
lantmäteriet och Sveriges kommuner och landsting.<br />
Bakgrund<br />
Gårdsnamnet som önskas av fastighetsägaren är det gårdsnamn som<br />
redan finns på en större gård belägen i närheten. Det är också ett av<br />
motivet till att de vill använda sig av gårdsnamnet. Ett annat motiv är att<br />
det också finns en vägskylt med namnet Ud<strong>den</strong> på och att det skulle<br />
underlätta lokaliseringen till deras hus. Deras fastighet avstyckades<br />
nyligen från <strong>den</strong> fastigheten. Varje nybildad fastighet får en<br />
belägenhetsadress. Finns det dessutom byggnader på fastigheten är<br />
adressen kopplad till byggna<strong>den</strong>s entré. Adressen är dessutom klassad<br />
som bostadsadress, leveransadress eller besöksadress. Fastighetsägaren<br />
kan dessutom välja ett tillägg till adressen som kallas gårdsnamn. Det är<br />
ett hävdvunnet namn på enstaka eller mindre grupper av bebyggelse. Ett<br />
gårdsnamn ska ha en historisk anknytning till platsen av så kallad hävd.<br />
Det är ett bra sätt att bevara <strong>den</strong> lokala historien och föra <strong>den</strong> vidare till<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 13\tjänsteskrivelse.doc
<strong>2012</strong>-05-09<br />
2 (3)<br />
yngre generationer. Vi uppmanar även till att nyttja möjligheten att<br />
använda sig av gårdsnamn.<br />
Beskrivning av ärendet<br />
Det är inte lämpligt med gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> för <strong>den</strong> aktuella<br />
fastigheten, i så fall borde hela området ha det som adressområde och<br />
självklart <strong>den</strong> namnbärande går<strong>den</strong>. Jag gjorde ett kartutsnitt på det<br />
område som borde kunna ha adressen Ud<strong>den</strong> för att ansluta till <strong>den</strong> gård<br />
som ursprungligen har namnet. Detta innebär ett ganska stort arbete med<br />
adressändring för flera fastigheter. Idag är adressen på området Östervik.<br />
Det är okänt om namnbytet är något som önskas av de andra som bor där.<br />
En ändring innebär adressändring för samtliga inom området. En sådan<br />
åtgärd skulle dock bidra till en samstämmighet mellan vägskylt, karta och<br />
adress.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
Belägenhetsadressen är en unik och enhetlig adress, ett gårdsnamn kan<br />
användas som ett tillägg till adressen för att förtydliga platsen ytterligare.<br />
Att snabbt hitta till rätt plats kan betyda skillnad mellan liv och död. Ett<br />
utryckningsfordon, till exempel, måste snabbt kunna hitta till rätt plats.<br />
Förväxlingen vid eventuell utryckning kan få förödande konsekvenser<br />
om de använder sig av gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> som riktpunkt och orientering<br />
vid en eventuell utryckning eftersom gårdsnamnet redan idag används av<br />
en gård och avståndet mellan de båda byggnaderna är för stort.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår namnberedningen att säga nej<br />
till att använda gårdsnamnet Ud<strong>den</strong> i enlighet med Ortnamnsrådets<br />
riktlinjer.
<strong>2012</strong>-05-09<br />
3 (3)<br />
Nina Lübeck<br />
Förrättningslantmätare<br />
Expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsnämnde<br />
Namnberedningen
Ärende 14<br />
Gårdsnamn fastigheten Mellan Granbergsdalstorp 1:45
Protokollsutdrag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning<br />
Sammanträdesdatum<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
SBN NB § 5 SBN <strong>2012</strong>.0103<br />
Gårdsnamn fastigheten Mellan Granbergsdalstorp 1:45<br />
Sammanfattning<br />
Fastighetsägaren till Mellan Granbergsdalstorp 1:45 som idag har<br />
gårdsnamnet Hellbergsgår<strong>den</strong> vill byta det till Dotterbo. Fastigheten<br />
styckades av från sökandes pappas gård och det ska vara motivet till namnet.<br />
I begreppet god ortnamnssed har häv<strong>den</strong> en stark ställning och därför säger vi<br />
att nya namn bör bli etablerade och allmänt använda innan de kartredovisas<br />
eller får en mer officiell prägel. En riktlinje är att ett nytt namn ska användas<br />
en generation innan det kartredovisas och får officiell status. I en adress kan<br />
det möjligen tas in något tidigare om namnet stöds av t.ex. ett bynamn.<br />
Nykonstruktioner ska vi principiellt säga nej till enligt God ortnamnssed.<br />
Fastighetsägaren till Mellan Granbergsdalstorp 1:45 önskar ett nytt<br />
gårdsnamn som tillägg i sin adress - ett namn som är en nykonstruktion.<br />
Namnet har idag ingen hävd och namnet stöds inte heller av något annat<br />
officiellt namn i närområdet. Namnbytet saknar stöd i riktlinjerna för god<br />
ortnamnssed och är därför inte lämpligt. Vi kan däremot uppmana<br />
fastighetsägaren att börja använda det önskade namnet Dotterbo för att sprida<br />
det och göra det känt och använt för att på sikt ta in det i karta och adress.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 10 maj <strong>2012</strong><br />
Ortnamnsrådets handledning - ”Ortnamn och Namnvård” nr 6 (God<br />
Ortnamnssed)<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår namnberedningen att säga nej till det<br />
nykonstruerande namnet Dotterbo som gårdsnamn i enlighet med<br />
Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning föreslår nämn<strong>den</strong> att säga nej<br />
till det nykonstruerande namnet Dotterbo som gårdsnamn i enlighet med<br />
Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
Expedieras till:<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Namnberedningen<br />
Justerande<br />
Utdragsbestyrkande
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-10<br />
Handläggare:<br />
Nina Lübeck<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>,<br />
Namnberedningen<br />
Gårdsnamn i Granbergsdal<br />
Bakgrund<br />
Fastighetsägaren till Mellan Granbergsdalstorp 1:45 som idag har<br />
gårdsnamnet Hellbergsgår<strong>den</strong> vill byta det till Dotterbo. Fastigheten<br />
styckades av från sökandes pappas gård och det ska vara motivet till<br />
namnet.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
I begreppet god ortnamnssed har häv<strong>den</strong> en stark ställning och därför<br />
säger vi att nya namn bör bli etablerade och allmänt använda innan de<br />
kartredovisas eller får en mer officiell prägel. En riktlinje är att ett nytt<br />
namn ska användas en generation innan det kartredovisas och får officiell<br />
status. I en adress kan det möjligen tas in något tidigare om namnet stöds<br />
av t.ex. ett bynamn. Nykonstruktioner ska vi principiellt säga nej till<br />
enligt God ortnamnssed.<br />
Fastighetsägaren till Mellan Granbergsdalstorp 1:45 önskar ett nytt<br />
gårdsnamn som tillägg i sin adress - ett namn som är en nykonstruktion.<br />
Namnet har idag ingen hävd och namnet stöds inte heller av något annat<br />
officiellt namn i närområdet. Namnbytet saknar stöd i riktlinjerna för god<br />
ortnamnssed och är därför inte lämpligt. Vi kan däremot uppmana<br />
fastighetsägaren att börja använda det önskade namnet Dotterbo för att<br />
sprida det och göra det känt och använt för att på sikt ta in det i karta och<br />
adress.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 10 maj <strong>2012</strong><br />
Ortnamnsrådets handledning - ”Ortnamn och Namnvård” nr 6 (God<br />
Ortnamnssed)<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 14\tjänsteskrivelse.doc
<strong>2012</strong>-05-10<br />
2 (2)<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår namnberedningen att säga nej<br />
till det nykonstruerande namnet Dotterbo som gårdsnamn i enlighet med<br />
Ortnamnsrådets riktlinjer.<br />
Nina Lübeck<br />
Förrättningslantmätare<br />
Expedieras till<br />
Namnberedningen<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>
Protokollsutdrag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning<br />
Sammanträdesdatum<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
SBN NB § 2 SBN <strong>2012</strong>.0099<br />
Kulturområdet Rosendal<br />
Sammanfattning<br />
Kultur- och föreningsnämn<strong>den</strong> har <strong>2012</strong>-04-23 framfört önskemål om att<br />
namnsätta ett område kring Bofors station till Kulturområdet Rosendal. I<br />
området vill man också sätta upp en informationsskylt med texten ”Välkomna<br />
till Kulturområdet Rosendal”. Området inkluderar Bofors station, Gråbo och<br />
Korpkullen. Motivet är att namnet används av många idag när man pratar om<br />
området.<br />
Sett ur god ortnamnssed är det olämpligt att ge området Korpkullen, Gråbo<br />
och Bofors station samlingsnamnet Kulturområdet Rosendal då områ<strong>den</strong>a<br />
redan är namnsatta var för sig, samt utifrån risken att området skulle kunna<br />
förväxlas med bostadsområdet Rosendal. Frågan om skyltning är inte ett<br />
ärende för namnberedningen.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 10 maj <strong>2012</strong><br />
Samråd med ortnamnsrådet, Annette Thorensjö <strong>den</strong> 9 maj <strong>2012</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår namnberedningen att besluta att:<br />
− det är olämpligt att ge området Korpkullen, Gråbo och Bofors station<br />
samlingsnamnet Kulturområdet Rosendal utifrån god ortnamnssed, som<br />
säger att man inte ska namnsätta något som redan har ett namn samt<br />
utifrån förväxlingsrisken med bostadsområdet Rosendal.<br />
− <strong>den</strong> del av ärendet som handlar om skyltning till området inte är en fråga<br />
för namnberedningen.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberednings förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedningen föreslår nämn<strong>den</strong> att besluta:<br />
− det är olämpligt att ge området Korpkullen, Gråbo och Bofors station<br />
samlingsnamnet Kulturområdet Rosendal utifrån god ortnamnssed, som<br />
säger att man inte ska namnsätta något som redan har ett namn samt<br />
utifrån förväxlingsrisken med bostadsområdet Rosendal.<br />
− <strong>den</strong> del av ärendet som handlar om skyltning till området inte är en fråga<br />
för namnberedningen.<br />
Justerande<br />
Utdragsbestyrkande
Protokollsutdrag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s namnberedning<br />
Sammanträdesdatum<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
Forts. SBN NB § 2 SBN <strong>2012</strong>.0099<br />
Expedieras till:<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Kultur- och föreningsnämn<strong>den</strong><br />
Namnberedningen<br />
Justerande<br />
Utdragsbestyrkande
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-10 SBN <strong>2012</strong>.0099<br />
Handläggare:<br />
Nina Lübeck<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>,<br />
Namnberedningen<br />
Skyltning av kulturområde<br />
Sammanfattning<br />
Kultur- och föreningsnämn<strong>den</strong> har <strong>2012</strong>-04-23 framfört önskemål om att<br />
namnsätta ett område kring Bofors station till Kulturområdet Rosendal. I<br />
området vill man också sätta upp en informationsskylt med texten<br />
”Välkomna till Kulturområdet Rosendal”. Området inkluderar Bofors<br />
station, Gråbo och Korpkullen. Motivet är att namnet används av många<br />
idag när man pratar om området.<br />
Sett ur god ortnamnssed är det olämpligt att ge området Korpkullen,<br />
Gråbo och Bofors station samlingsnamnet Kulturområdet Rosendal då<br />
områ<strong>den</strong>a redan är namnsatta var för sig, samt utifrån risken att området<br />
skulle kunna förväxlas med bostadsområdet Rosendal. Frågan om<br />
skyltning är inte ett ärende för namnberedningen.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen har haft samråd med Annette Thorensjö,<br />
ortnamnsrådet. Thorensjö säger att det inte finns någon princip när det<br />
gäller <strong>den</strong> här typen av frågor, utan här blir det att bedöma varje fall för<br />
sig. Det som går att säga generellt är att man inte ska namnsätta något<br />
som redan har ett namn om det inte är för att förtydliga viktiga<br />
samhällsfunktioner eller institutioner av olika slag. Här verkar det vara en<br />
fråga om marknadsföring av en del av Rosendal som ett kulturområde.<br />
Namnen på ingåen<strong>den</strong> områ<strong>den</strong> finns redan och kan nyttjas för olika<br />
syften. Men, det blir ”tårta på tårta” att besluta om namn som Rosendals<br />
kulturområde (omvänd ordföljd är inte att rekommendera), då det till och<br />
med kan väcka en tveksamhet kring om det verkligen rör sig om det<br />
"vanliga" Rosendal eller om det finns något annat Rosendal.<br />
Då samtliga ingående områ<strong>den</strong> i aktuellt ärende redan har ortnamn finns<br />
egentligen inget behov av nytt namn. Den handlar snarare om en tydlig<br />
skyltning och marknadsföring till redan namngivna platser. Att sätta upp<br />
en informationsskylt i syfte att marknadsföra en del av området i<br />
Rosendal som ett kulturområde bedöms inte vara en fråga för<br />
namnberedningen. Däremot kan bygglov krävas av myndighetsnämn<strong>den</strong><br />
vid uppsättande av skylt.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 15\tjänsteskrivelse.doc
<strong>2012</strong>-05-10<br />
2 (2)<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 10 maj <strong>2012</strong><br />
Samråd med ortnamnsrådet, Annette Thorensjö <strong>2012</strong>-05-09<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens föreslår namnberedningen att besluta<br />
att:<br />
- det är olämpligt att ge området Korpkullen, Gråbo och Bofors<br />
station samlingsnamnet Kulturområdet Rosendal utifrån god<br />
ortnamnssed, som säger att man inte ska namnsätta något som<br />
redan har ett namn samt utifrån förväxlingsrisken med<br />
bostadsområdet Rosendal.<br />
- <strong>den</strong> del av ärendet som handlar om skyltning till området inte är<br />
en fråga för namnberedningen.<br />
Nina Lübeck<br />
Förrättningslantmätare<br />
Expedieras till<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Namnberedningen
Ärende 16<br />
Gender budgeting - inbjudan till föreläsningar
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-24 SBN <strong>2012</strong>.0105<br />
Handläggare:<br />
Eleonore Åkerlund<br />
Gender budgeting - inbjudan till föreläsningar<br />
Sammanfattning<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen deltar i ett kunskapsutvecklingsprojekt<br />
kring budgetarbete med jämställdhetsperspektiv. Syftet med projektet är<br />
att genom kunskap och eget arbete bidra till jämställdhetsintegrering av<br />
det egna budgetarbetet. Detta sker genom kunskapsinhämtning i form av<br />
föreläsningar och seminarier samt analysarbete av <strong>den</strong> egna budgeten<br />
med stöd av en handledare.<br />
Eftersom en förutsättning för ett framgångsrikt arbete är att det förankras<br />
politiskt, föreslås att samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> utser representanter som<br />
har möjlighet att delta i de två föreläsningar som kommer att anordnas i<br />
augusti respektive oktober, samt i <strong>den</strong> resultatkonferens som äger rum i<br />
december.<br />
Förslaget är att nämn<strong>den</strong>s utskott för beredning av jämställdhetsfrågor i<br />
samhällsplaneringen, beslut i samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong><br />
<strong>2012</strong>-03-13 § 26, ska delta i föreläsningarna.<br />
Beslutsunderlag<br />
Tjänsteskrivelse<br />
Sammanträdesprotokoll SBN <strong>2012</strong>-03-13 § 26<br />
Bakgrund<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen deltar i ett kunskapsutvecklingsprojekt<br />
kring budgetarbete med jämställdhetsperspektiv. Projektet pågår under<br />
<strong>2012</strong> och är delfinansierat av Sveriges kommuner och landsting. Övriga<br />
deltagare är Örebro kommun, Askersunds kommun, Kristinehamns<br />
kommun, Göteborgs stad samt Örebro läns landsting. Samtliga deltagare<br />
har undertecknat <strong>den</strong> europeiska deklarationen för jämställdhet mellan<br />
kvinnor och män på lokal och regional nivå.<br />
En av de sex principer som nämns i deklarationen är jämställdhetsintegrering<br />
av organisationens alla verksamheter. När det gäller<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 16\tjänsteskrivelse.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
2 (3)<br />
budgetarbetet kallas detta för gender budgeting och beskrivs av Sveriges<br />
kommuner och landsting som:<br />
”en strategi för att synliggöra hur offentliga verksamheter och offentliga<br />
resurser når ut till kvinnor och män, i alla åldrar, och hur de möter upp<br />
kvinnors och mäns behov och preferenser (prioriteringar) samt om <strong>den</strong><br />
aktuella fördelningen stöder utvecklingen mot ett jämställt samhälle”<br />
Budgetar är inte könsneutrala eftersom de fördelar resurser på ett vis som<br />
påverkar olika grupper av människor och därmed också kvinnor och män,<br />
flickor och pojkar. Kunskap och medvetenhet om budgetens könsmässiga<br />
effekter synliggör om resurser måste omdirigeras för att skapa en<br />
jämnare och rättvisare fördelning. Fokus ligger på hur resursfördelningen<br />
ser ut, inte på att ändra budgetbeloppen. Grundläggande frågor i ett<br />
budgetarbete med jämställdhetsperspektiv är:<br />
- hur fördelas offentliga resuser mellan kvinnor och män, flickor<br />
och pojkar<br />
- Hur möter det kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov<br />
Syftet med projektet, som samhällsbyggnadsförvaltningen deltar i, är att<br />
genom kunskap och eget arbete bidra till jämställdhetsintegrering av det<br />
egna budgetarbetet. Detta sker genom kunskapsinhämtning i form av<br />
föreläsningar och seminarier samt analysarbete av <strong>den</strong> egna budgeten<br />
med stöd av en handledare.<br />
Deltagande tjänstemän är Eleonore Åkerlund, Stadsbyggnadskontoret,<br />
Martin Lindström, kvalitetsutvecklare samt Ulla Lindkvist, ekonom.<br />
Jämställdhet i samhällsplaneringen är ett prioriterat fokusområde i<br />
samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>. Både projektet ”Gender budgeting” och det<br />
parallellt pågående projektet om skolgårdar och jämställdhet är en del i<br />
det av det.<br />
Beskrivning av förslag<br />
Samtliga föreläsningar är öppna för andra representanter från de<br />
deltagande organisationerna utöver de som praktiskt deltar i projektet.<br />
Föreläsningarna hålls i Örebro. Eftersom en förutsättning för ett<br />
framgångsrikt arbete är att det förankras politiskt, föreslås att<br />
samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> utser representanter som har möjlighet att<br />
delta i de två föreläsningar som kommer att anordnas i augusti respektive<br />
oktober, samt i <strong>den</strong> resultatkonferens som äger rum i december.<br />
Lämpliga representanter är det utskott som är beslutat ska leda<br />
beredningen av jämställdhetsfrågor i samhällsplaneringen under <strong>2012</strong><br />
och 2013, beslut i samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> <strong>2012</strong>-03-13 § 26. De fyra<br />
ledamöterna som ingår i utskottet är Liselotte Eriksson (s), Carola<br />
Sandberg (s), Jan-Erik Averås (m) och Daniel Ekelund (mp).
3 (3)<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
- att samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>s utskott för jämställdhetsfrågor i<br />
samhällsplaneringen ska delta i de två föreläsningar, som kommer att<br />
hållas i augusti respektive oktober, samt i <strong>den</strong> resultatkonferens som äger<br />
rum i december, och som anordnas inom ramen för projektet Gender<br />
Budgeting.<br />
Eleonore Åkerlund<br />
Avdelningschef stadsbyggnadskontoret<br />
Expedieras till<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Lone Atterstig, kommunstyrelsen
Ärende 17<br />
Gemensam arbetsgrupp för effektivare beredning av strategiska ären<strong>den</strong>
Tjänsteskrivelse 1 (2)<br />
<strong>2012</strong>-05-30<br />
Handläggare:<br />
Stefan Larsson<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Gemensam arbetsgrupp för effektivare beredning av<br />
strategiska ären<strong>den</strong> – Sammansättning av utskott<br />
Sammanfattning<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> har tidigare beslutat att föreslå barn- och<br />
utbildningsförvaltningen att ett gemensamt utskott skall bildas för att<br />
bereda frågan om attraktiva skolmiljöer. (SBN § 26 - <strong>2012</strong>)<br />
Barn- och utbildningsnämn<strong>den</strong> har behandlat ärendet i maj månad <strong>2012</strong><br />
och beslutat att presidiet för nämn<strong>den</strong> skall delta i det gemensamma<br />
utskottet. (BUN § 51 - <strong>2012</strong>) Det innebär att antalet ledamöter från barnoch<br />
utbildningsnämn<strong>den</strong> blir en mer än samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>s<br />
tidigare förslag.<br />
För att balansera utskottets sammansättning föreslås därför att samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong><br />
upphäver sitt tidigare beslut och istället beslutar att<br />
nämn<strong>den</strong>s presidie skall delta i det gemensamma utskottet.<br />
Beslutsunderlag<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll § 111 - 2011 daterat 2011-10-10<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll § 26 - <strong>2012</strong> daterat <strong>2012</strong>-03-13<br />
Barn- och utbildningsnämn<strong>den</strong>s protokoll § 51 - <strong>2012</strong> daterat <strong>2012</strong>-05-07<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutar att Sven-Olov Axelsson (S),<br />
Liselotte Eriksson (S) samt Hans Muth (M) skall representera nämn<strong>den</strong> i<br />
det gemensamma utskottet som bildas för att leda beredningen av frågan<br />
attraktiva skolmiljöer under 2013 och 2014.<br />
Vidare beslutar samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> att utskottets ordförande skall<br />
vara Sven-Olov Axelsson (S).<br />
Slutligen beslutar samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> att uppdra till samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
att stödja utskottets arbete enligt ordförandes<br />
anvisningar samt att kostnaderna för utskottets beredning av ärendet skall<br />
belasta samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>s anslag för reinvesteringar i lokaler.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Box 230, 691 25 KARLSKOGA 0586-610 00 kommunstyrelsen@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Katrinedalsgatan 2-4 0586-530 50 www.karlskoga.se 212000-1991
<strong>2012</strong>-05-30<br />
2 (2)<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Barn- och utbildningsnämn<strong>den</strong><br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen
Ärende 18<br />
Remiss- Regionalt trafikförsörjningsprogram för Örebro län
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-29<br />
Handläggare:<br />
Stefan Larsson, Agnetha Köhler<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Remissvar – Trafikförsörjningsprogram för kollektivtrafiken<br />
i Örebro län<br />
Sammanfattning<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> har tagit del av förslag till trafikförsörjningsprogram<br />
som är framtaget av Örebro läns landstings kollektivtrafiknämnd.<br />
Trafikförsörjningsprogrammet ligger till grund för <strong>den</strong> allmänna<br />
trafikplikt som landstinget kommer att fatta beslut om.<br />
Trafikplikten är <strong>den</strong> trafik som trafikmyndigheten väljer att tilldela eller<br />
upphandla. Vidare beskriver programmet nuläget med utgångspunkt i<br />
geografisk placering för målpunkter som till exempel bosättning och<br />
näringsliv.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår att nämn<strong>den</strong> i sitt remissvar<br />
bland annat understryker vikten av att starta processen med att överföra<br />
färdtjänst och riksfärdstjänst till landstinget samt vilken betydelse en<br />
fungerande regiontrafik har för tillväxten i Karlskoga.<br />
Beskrivning av förslag<br />
1. Karlskoga kommun vill att ambitionen att skatteväxla färdtjänst och<br />
riksfärdtjänst redan år 2014 skall tas med i programmet. Det innebär<br />
rent konkret att arbetet med <strong>den</strong>na uppgift måste starta hösten <strong>2012</strong> för<br />
att nå målet med en skatteväxling vid årsskiftet 2013/2014.<br />
2. Med anledning av att Karlskoga saknar persontrafik på järnväg är det<br />
särskilt viktigt för ortens tillväxt att det finns en fungerande regiontrafik.<br />
Det innebär bland annat att regiontrafiken måste ha korta<br />
restider till huvudorten Örebro samt att turtätheten motsvarar efterfrågan.<br />
3. Med anledning av <strong>den</strong> pågående omstruktureringen hos Länstrafiken<br />
är det väsentligt att <strong>den</strong> gränsöverskridande trafiken även i framti<strong>den</strong><br />
tryggas för resenären. Ett samordningssystem måste tas fram för detta.<br />
4. Hanteringen av ett gemensamt betalsystem för hela länet samt<br />
principer för prissystem bör belysas på ett utförligare och bättre sätt.<br />
Det är en mycket viktig fråga som det är svårt att ta ställning till med<br />
<strong>den</strong> skrivning som finns nu – att det utreds. Om inget svar kan ges<br />
förordar Karlskoga kommun det i programmet ändå framgår hur <strong>den</strong>na<br />
process kommer att drivas.
<strong>2012</strong>-05-29<br />
2 (2)<br />
5. I Trafikförsörjningsprogrammet belyser man särskilt att en stor del av<br />
kollektivtrafikens attraktivitet starkt hänger samman med omgivande<br />
infrastruktur och service i anslutning till resan.<br />
Enligt befintligt avtal mellan kommunerna och kollektivtrafikmyndigheten<br />
åligger det kommunerna att bekosta till exempel<br />
bussterminal och samtliga hållplatser avseende markarbeten med mera.<br />
När kravet ökar på infrastrukturen så ökar också kostna<strong>den</strong> för detta<br />
område. Därför är det viktigt att diskussionerna för hur alla kostnader<br />
skall delas upp mellan parterna påbörjas under <strong>2012</strong>.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-28<br />
Trafikförsörjningsprogram för kollektivtrafik Örebro län. Remissversion<br />
april <strong>2012</strong>, Örebro läns landsting.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> antar samhällsbyggnadsförvaltningens<br />
tjänsteskrivelse daterad 29 maj <strong>2012</strong> som nämn<strong>den</strong>s eget remissvar till<br />
kommunstyrelsen.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef<br />
Agnetha Köhler<br />
Trafikingenjör<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Kommunstyrelsen<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen
Trafikförsörjningsprogram<br />
för<br />
kollektivtrafik<br />
Örebro län<br />
Remissversion april <strong>2012</strong>
Innehåll<br />
1. INLEDNING 5<br />
Trafikförsörjningsprogrammet 5<br />
Ny kollektivtrafiklag 5<br />
Det första trafikförsörjningsprogrammet för Örebro län 6<br />
Trafikplikt 6<br />
Planeringsprocess 7<br />
Organisation 8<br />
Viktiga begrepp 8<br />
2. NULÄGE<br />
2.1 Restid 10<br />
2.2 Dagens linjenät och resandet 11<br />
2.3 Marknadsandelar 14<br />
2.4 Stödsystem och infrastruktur 15<br />
2.5 Färdtjänst och riksfärdtjänst 16<br />
2.6 Prissättning 17<br />
3. UTMANINGAR FÖR KOLLEKTIVTRAFIK 18<br />
4. Planeringsförutsättningar 24<br />
3.1 Viktiga stomlinjer 24<br />
5. MÅL 28<br />
Målområde Tillgänglighet till arbetsmarknad och samhällsservice 26<br />
Målområde Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning 27<br />
Målområde Långsiktigt hållbar resa 28<br />
Målområde Attraktiv resa 29<br />
6. Genomförande och ekonomi 33<br />
7. UPPFÖLJNING 34<br />
4
1 Inledning<br />
Trafikförsörjningsprogrammet<br />
Trafikförsörjningsprogrammet utgör <strong>den</strong> långsiktiga<br />
strategiska planeringen för regional kollektivtrafik i Örebro<br />
län. Detta sker genom att ta avstamp i utveckling av<br />
arbetsmarknadsregioner, linjenät för kollektivtrafik och<br />
resmönster i länet.<br />
Vid årsskiftet 2011/12 inträffade två viktiga förändringar<br />
för kollektivtrafiken i Örebro län, dels trädde <strong>den</strong> nya<br />
kollektivtrafiklagen i kraft, dels blev Landstinget i Örebro<br />
län regional kollektivtrafikmyndighet (RKTM).<br />
Den nya lagen innebär fritt marknadstillträde för kommersiella<br />
aktörer att driva regional kollektivtrafik på<br />
kommersiell grund. Framti<strong>den</strong>s kollektivtrafik kommer<br />
att omfatta såväl kommersiell som samhällsköpt trafik.<br />
Den samhällsköpta trafiken kommer att dominera för<br />
lokalt och regionalt resande. Lagen innebär också ett<br />
tydligare politiskt ansvar för kollektivtrafikens strategiska<br />
inriktning med en regional kollektivtrafikmyndighet i<br />
varje län. Som en följd av detta har Landstinget i Örebro<br />
län inrättat en politisk nämnd som getts rollen av kollektivtrafikmyndighet.<br />
Denna nämnd kommer att ansvara för<br />
att tilldela och/eller upphandla och utveckla trafiken med<br />
buss och tåg runtom i Örebro län. I nämn<strong>den</strong>s uppdrag<br />
ingår bland annat att utarbeta ett förslag till regionalt<br />
trafikförsörjningsprogram som senast <strong>den</strong> 1 oktober <strong>2012</strong><br />
skall fastställas av Landstingsfullmäktige.<br />
Några viktiga begrepp:<br />
• Trafikplikt - med trafikplikt menas <strong>den</strong> trafik som ligger<br />
till grund för beslut om allmän trafik, det vill säga<br />
<strong>den</strong> trafik som myndigheten väljer att tilldela eller<br />
upphandla och avtala om.<br />
• Regional kollektivtrafik - med regional kollektivtrafik<br />
menas enligt lagen all kollektivtrafik inom länet<br />
(både allmän och kommersiell trafik), samt trafik över<br />
länsgräns där det huvudsakligaste resandet utgörs av<br />
vardagsresor. Den regionala kollektivtrafiken delas in<br />
i landsbygdstrafik respektive tätortstrafik.<br />
Ny kollektivtrafiklag<br />
Den nya lagen för kollektivtrafik började gälla från <strong>den</strong><br />
1 januari <strong>2012</strong>. Lagen är anpassad till EU:s regelverk för<br />
kollektivtrafik. Med lagen finns förhoppning om att få<br />
drivkrafter till stånd för ökad samverkan mellan kollektivtrafikens<br />
utveckling och övrig samhällsplanering samt<br />
ökat resande och ökat kundfokus. Processen att utveckla<br />
kollektivtrafiken bygger i hög grad på öppenhet och samråd<br />
med kollektivtrafikens intressenter. Kollektivtrafikmyndigheten<br />
tar efter samråd beslut om vilken trafik som<br />
ska tilldelas eller upphandlas, <strong>den</strong> så kallade allmänna<br />
5<br />
trafikplikten. Myndigheten upphandlar och sluter avtal<br />
med trafikutövare för att driva trafik i områ<strong>den</strong> eller på<br />
linjer som utpekas i <strong>den</strong> allmänna trafikplikten och som<br />
inte trafikeras i egen regi.<br />
Kollektivtrafikens ansvar beträffande trafikförsörjningsprogrammet<br />
regleras i 2 kapitlet 8 § och 9 §.<br />
Den regionala kollektivtrafikmyndigheten ska regelbundet<br />
i ett trafikförsörjningsprogram fastställa mål för <strong>den</strong><br />
regionala kollektivtrafiken. Programmet ska vid behov<br />
uppdateras.<br />
Det regionala trafikförsörjningsprogrammet ska upprättas<br />
efter samråd med motsvarande myndigheter i angränsande<br />
län. Samråd ska även ske med övriga berörda myndigheter,<br />
organisationer, kollektivtrafikföretag samt företrädare<br />
för näringsliv och resenärer. I de fall ett landsting<br />
ensamt är regional kollektivtrafikmyndighet ska samråd<br />
även ske med kommunerna i länet.<br />
Kollektivtrafikmyndigheten fäster särskild stor vikt vid<br />
att trafikförsörjningsprogrammet är väl förankrat i enlighet<br />
med lagen och enligt de samverkansformer kring kollektivtrafiken<br />
som kommunerna och Landstinget gemensamt<br />
utarbetat.<br />
Lagen i korthet:<br />
§§<br />
Lättare att etablera trafik över länsgränser.<br />
§§<br />
Strategiska beslut om kollektivtrafikens utveckling<br />
tas på förvaltningsnivå.<br />
§§<br />
Trafikhuvudmännen ersätts med regionala kollektivtrafikmyndigheter.<br />
§§<br />
Myndigheten kan besluta om allmän trafikplikt<br />
för att säkerställa det offentliga serviceåtagandet<br />
med trafik i alla relevanta områ<strong>den</strong>, stråk<br />
eller linjer.<br />
§§<br />
Större möjligheter för trafikföretag att bedriva<br />
kommersiell regional kollektivtrafik.<br />
§§<br />
Kommersiella aktörer anmäler till myndigheten<br />
om in- respektive utträde senast 21 dagar<br />
innan detta sker.<br />
§ § Kommersiella aktörer måste lämna information<br />
om sitt trafikutbud till Samtrafiken AB.
Innehållet i det regionala trafikförsörjningsprogrammet<br />
är i lagen reglerat i 2 kap, 10 §.<br />
Huvudpunkterna i vad trafikförsörjningsprogrammet<br />
ska innehålla är enligt lagen följande:<br />
1. Behovet av regional kollektivtrafik i länet ska<br />
beskrivas samt mål för kollektivtrafikförsörjningen<br />
2. Alla former av regional kollektivtrafik i länet,<br />
både trafik som bedöms kunna utföras på<br />
kommersiell grund och trafik som myndigheten<br />
avser att ombesörja på grundval av allmän<br />
trafikplikt.<br />
3. Åtgärder för att skydda miljön,<br />
4. Tidsbestämda mål och åtgärder för anpassning<br />
av kollektivtrafik med hänsyn till behov<br />
hos personer med funktionsnedsättning,<br />
5. De bytespunkter och linjer som ska vara fullt<br />
tillgängliga för alla resenärer.<br />
Det första trafikförsörjningsprogrammet för<br />
Örebro län<br />
Det här trafikförsörjningsprogrammet är det första i sitt<br />
slag. Programmet omfattar fyra övergripande mål med<br />
konkretisering av <strong>den</strong> strategiska inriktningen för att nå<br />
målen. Dessutom innehåller programmet en beskrivning<br />
av nuläget och framtida utmaningar med behovet av<br />
framtida trafik samt bedömningar av hur detta svarar mot<br />
de övergripande målen för kollektivtrafiken i Örebro län<br />
och andra samhällsmål. Det innehåller även en beskrivning<br />
av myndighetens hållning till det kommersiella<br />
marknadstillträdet. De ekonomiska förutsättningarna<br />
samt uppföljning är också en viktig del av programmet.<br />
Vidare pekar programmet på att utbudet av kollektivtrafik<br />
ska ske på ett sådant sätt att det beaktar <strong>den</strong> kommunala<br />
fysiska planeringen.<br />
Ambitionen i programmet är att tillgänglighets-, miljöoch<br />
trygghetsaspekterna samt resenärsperspektivet och<br />
infrastruktur ska vara integrerade delar av kollektivtrafiken<br />
i länet.<br />
Utmaningarna är stora, men de ska klaras av genom att<br />
inta rätt fokus under de närmaste åren. Ett fokus som<br />
utgår från resenärernas krav och förväntningar. Länets<br />
trafikförsörjningsprogram för kollektivtrafik görs därför<br />
från resenärernas perspektiv. Det är på deras planhalva<br />
som resultaten syns och kan jämföras med uppsatta mål.<br />
Utgångspunkten är särskilt fokuserad på de övergripande<br />
målen med delmål i kapitel 4 nedan.<br />
Trafikplikt<br />
Med allmän trafikplikt menar EU:s förordning om kollektivtrafik<br />
de krav som myndigheten definierar eller fastställer<br />
för att sörja för kollektivtrafik. Begreppet allmän<br />
trafikplikt har funnits i gemenskapsrätten i flera decennier<br />
med samma innebörd. Det grundar sig på förhållandet<br />
att det offentliga har ett legitimt intresse av att kunna<br />
tillhandahålla kollektivtrafik, som kommersiella aktörer<br />
inte skulle erbjuda. Observera dock att Landstinget som<br />
behörig myndighet inte i någon särskild form behöver<br />
undersöka det kommersiella intresset eller visa att sådant<br />
intresse saknas för att ha rätt att organisera trafik.<br />
Trafikförsörjningsprogrammet är grun<strong>den</strong> för Landstingets<br />
beslut om allmän trafikplikt. Beslutet innebär att<br />
Landstinget slår fast vilka krav, till exempel på kvalitet,<br />
omfattning eller prissättning, som ska uppfyllas avseende<br />
en viss trafik. Landstinget får, efter överenskommelse<br />
med en eller flera andra regionala kollektivtrafikmyndigheter,<br />
även fatta beslut om allmän trafikplikt inom<br />
myndigheternas gemensamma område.<br />
Avgörandet om vilken trafik som ska beläggas med<br />
allmän trafikplikt sker utifrån de övergripande mål<br />
och delmål som anges i trafikförsörjningsprogrammet.<br />
Myndigheten eftersträvar en kollektivtrafik som erbjuder<br />
invånare och besökare i Örebro län attraktiva resor med<br />
god tillgänglighet till olika delar av länet, i ett sammanhållet<br />
system. Offentliga respektive kommersiella aktörer<br />
svarar för sin prissättning. Som grundprincip gäller dock<br />
att det ska vara enkelt för resenären och en fördel är om<br />
kollektivtrafiken har ett enhetligt taxesystem för resor<br />
över hela länet.<br />
6
Planeringsprocess<br />
Trafikförsörjningsprogrammet har tagits fram i samråd<br />
med kommuner, myndigheter och organisationer med intresse<br />
för kollektivtrafikens utveckling. Utgångspunkten<br />
för trafikförsörjningsprogrammet har varit Utvecklingsstrategi<br />
för Örebroregionen. Vidare har kollektivtrafikmyndigheten<br />
strävat efter att följa de rekommendationer<br />
för planeringen som lyfts fram i Regional översiktlig<br />
planering. Målen för kollektivtrafiken har formulerats<br />
med utgångspunkt i samrå<strong>den</strong>.<br />
Behov<br />
(Nulägesbild)<br />
Samråd<br />
Trafikförsörjningsprogram<br />
Målbild<br />
Trafikplikt<br />
Organisation<br />
Landstinget utgör <strong>den</strong> regionala kollektivtrafikmyndigheten<br />
(RKTM). Myndigheten har en politisk nämnd bestående<br />
av 15 ledamöter och 15 ersättare från landstingets<br />
majoritet respektive opposition. Under nämn<strong>den</strong> har<br />
bildats en regional trafikberedning.<br />
Beredningen utgörs av de ledamöter som ingår i Regionförbundets<br />
styrelse, samt av kommunstyrelseordföran<strong>den</strong><br />
i länets kommuner. Samtliga representanter<br />
i beredningen har samma status. Kollektivtrafikberedningen<br />
är beredande organ till nämn<strong>den</strong> och har till<br />
uppgift att säkerställa en god förankring i kommunerna<br />
av de beslut som fattas av myndigheten.<br />
Ett par gånger om året kommer regionala länsdelsträffar<br />
att anordnas där kommunpolitiker, tjänstemän och<br />
företrädare för kollektivtrafiken träffas och diskuterar<br />
aktuella och strategiska trafikfrågor.<br />
Landstinget ansvarar för all regional kollektivtrafik på<br />
väg eller järnväg inom länet och målpunkter i angränsade<br />
län.<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Kollektivtrafikmyndighet<br />
15 ledamöter och 15 ersättare<br />
Nämn<strong>den</strong> för Trafik, miljö & service<br />
Samråd<br />
Länsdelsträffar<br />
kommunvisa planeringsträffar<br />
Kollektivtrafikberedning<br />
Utgörs av regionstyrelsen och<br />
samtliga kommunstyrelseordf.<br />
7
Viktiga begrepp i TFP<br />
Stomtrafik<br />
Med utvecklad stomtrafik i befintlig<br />
samhällsbetald trafik, (linjetrafik<br />
med buss, skolskjutsar, sjukresor/färdtjänst<br />
och kompletteringstrafik) samordnas<br />
resurser för en attraktivare trafik i de stråk<br />
där det finns stora marknadspotentialer.<br />
Resultatet medför att kollektivtrafikens<br />
marknadsandelar ökar. Avsikten är att<br />
binda samman orter och kommuner i stråk<br />
med hjälp av effektiv kollektivtrafik för<br />
att på så sätt nå en gemensam arbetsmarknadsregion<br />
i länet och angränsande kommunhuvudorter.<br />
All kollektivtrafik förutsätts vara<br />
planerad för mesta möjliga samordning.<br />
Det effektivaste sättet att minimera<br />
trafikeringskostnaderna är att använda så<br />
få fordon som möjligt och därför samordnas<br />
och samplaneras all samhällsbetald<br />
trafik.<br />
Om möjligt skall avgångstider<br />
från respektive utgångsstation<br />
på samma minuttal<br />
i återkommande intervall eftersträvas<br />
(styv tidtabell). Genom<br />
samordning och mer effektivt utnyttjande<br />
av befintliga resurser antas resultatet bli en<br />
kvalitativt bättre och mer attraktiv trafik<br />
till samma eller lägre kostnad än i dag.<br />
Hållbart resande<br />
T<br />
ransporter står för en betydande<br />
del av utsläppen av växthusgaser.<br />
60 procent av transportsektorns utsläpp<br />
kommer från personbilar. Kollektivtrafiken<br />
är en central funktion för att<br />
transportsektorn ska kunna bidra till<br />
en långsiktigt hållbar utveckling. Om<br />
det ska vara möjligt att åstadkomma<br />
kraftiga utsläppsminskningar kommer<br />
det inte att räcka med effektivare<br />
fordon, fartyg och flygplan, ökad andel<br />
förnybar energi samt elektrifiering av<br />
vägtransporter. Det kommer även att<br />
krävas en förändrad inriktning i utvecklingen<br />
av samhälle och infrastruktur.<br />
Den egna bilen behöver få en minskad<br />
roll som transportmedel och tillgängligheten<br />
behöver i större grad lösas genom<br />
effektiv kollektivtrafik.<br />
Infrastruktur<br />
Infrastrukturen behöver hela ti<strong>den</strong> förbättras<br />
för att en region skall utvecklas.<br />
Detta gäller inte minst i transportstråk<br />
för kollektivtrafik – om inte utvecklingen<br />
av dessa funktioner sker i samma takt som<br />
inom övriga sektorer i regionen uppstår<br />
allokeringsproblem med samhällsekonomiska<br />
förluster som följd.<br />
En stor del av kollektivtrafikens<br />
attraktivitet hänger samman med<br />
omgivande infrastruktur och service i<br />
anslutning till resan. Ökad tillgänglighet<br />
kan nås genom exempelvis fler turer, goda<br />
anslutningsmöjligheter, bättre väntmiljöer,<br />
miljövänliga fordon och fordon med hög<br />
standard samt god komfort, kortare restider<br />
etc.<br />
8<br />
Integrerad arbetsmarknad<br />
Goda pendlingsmöjligheter underlättar<br />
att finna sysselsättning vid val av<br />
bostadsort. Att pendla i stället för att flytta<br />
tryggar också <strong>den</strong> kommunala skattekraften.<br />
Arbetspendling i stället för att flytta<br />
innebär också ett bättre utnyttjande av<br />
befintligt bostadskapital och <strong>den</strong> befintliga<br />
offentliga infrastrukturen.<br />
Olika befolkningsgruppers rörlighet<br />
i länet stämmer i huvudsak överens<br />
med vad som kan förväntas utifrån<br />
geografisk teori om befolkningsomflyttning.<br />
Flyttningsbenägenheten ökar med<br />
utbildningsnivå, men är lägre bland gifta<br />
personer. Benägenheten att flytta bland<br />
vuxna minskar med ålder.<br />
Undersökningar visar att benägenheten<br />
att pendla avtar<br />
vid längre restid än 45 minuter<br />
för enkel resa mellan bostad och<br />
arbetsplats. Vidare visar undersökningar<br />
på att om resti<strong>den</strong> mellan<br />
två orter är kortare än 20 minuter,<br />
blir orterna starkt integrerade och<br />
bildar en gemensam arbetsmarknad.<br />
Flyttningar påverkas av situationen på<br />
arbetsmarkna<strong>den</strong> och möjligheten att<br />
pendla. Personer flyttar från regioner där<br />
ti<strong>den</strong> för att pendla till ett jobb blir för<br />
lång.
2 Nuläge<br />
Långsam men uthållig omflyttning<br />
Vid planering av kollektivtrafik är bosättningsmönster<br />
och befolkningsunderlag samt arbetsplatsernas lokalisering<br />
viktiga utgångspunkter. Tätt bosättningsmönster med<br />
geografiskt koncentrerade arbetsplatser ger förutsättningar<br />
för god försörjning av kollektivtrafik. Samplanering av<br />
kollektivtrafik och <strong>den</strong> övriga samhällsplaneringen är en<br />
förutsättning för god försörjning av buss, tåg och taxi.<br />
Tillskapade av nya yrken och arbetsuppgifter gör att<br />
det pågår en långsam men ständig anpassning mellan<br />
människors bosättningsmönster och näringslivets lokaliseringsmönster.<br />
Den tekniska utvecklingen möjliggör<br />
näringslivets utbredning och indivi<strong>den</strong>s arbetspendling.<br />
Rörligheten blir därmed allt större och möjligheten att<br />
resa längre under samma tidsrymd ökar.<br />
Den ökande rörligheten skapar förutsättningar för geografisk<br />
utbredning av områ<strong>den</strong> för bostäder och företag,<br />
samtidigt som beroendet av att de finns i varandras omedelbara<br />
närhet avtar.<br />
En ambition med kollektivtrafiken är att knyta orter bättre<br />
samman så att medborgare enkelt och tryggt kan nå service<br />
och jobb inom rimliga restider. Restid på 45 minuter är<br />
en tydlig gräns där kollektivtrafikresandet avtar i attraktionskraft.<br />
Bil<strong>den</strong> nedan visar befolkningens bosättningsmönster<br />
fördelat på 250 meters rutor. Att knyta södra och<br />
norra länets arbetsmarknader och serviceutbud samman<br />
kräver snabba och goda kommunikationer med stomtrafik<br />
av tåg och buss.<br />
Befolkningens<br />
bosättningsmönster<br />
Näringslivets<br />
lokaliseringsmönster<br />
9
2.1 Restid<br />
Geografisk rörlighet utan bostadsbyte<br />
Många arbetsresor sker mellan tätorter och omland. Medelavståndet<br />
mellan bosta<strong>den</strong> och jobbet är närmare 23<br />
kilometer i Sverige. Det innebär att en stor del av pendlarna,<br />
åtminstone en del av året, är hänvisade till annat<br />
transportsätt än cykel och gång. Det är emellertid resti<strong>den</strong><br />
som är avgörande för hur attraktivt det är att genomföra<br />
resan.<br />
Figuren på nästa sida visar hur långt man kommer med<br />
buss från kommunens centralort. Den gulgröna färgen<br />
visar hur långt man kommer på 20 minuter från centralorten<br />
och <strong>den</strong> gröna färgen hur långt man kommer på 45<br />
minuter. De vita ytorna inom länet tar alltså mer än 45<br />
minuter att nå med kollektivtrafiken.<br />
En resa som inte tar mer än 20 minuter kan alla tänka sig<br />
att genomföra. Vid cirka 45 minuters resa avtar benägenheten<br />
att resa avsevärt. Orsaken går oftast att finna i<br />
familjepussel och annat engagemang som gör det svårt<br />
att hinna med vardagssysslor vid längre bortovaro från<br />
hemmet.<br />
För att bussen ska nå längre krävs åtgärder i transportinfrastrukturen<br />
och ändring av högsta tillåtna hastighet för<br />
buss.<br />
Restidskvot<br />
Ti<strong>den</strong> det tar att resa är en faktor som påverkar synen<br />
på om transportsättet betraktas som attraktivt eller<br />
inte. Andra faktorer som spelar in är om kollektivtrafiken<br />
är tillförlitlig genom att buss/tåg går enligt<br />
tidtabell.<br />
Kollektivtrafiken jämförs oftast med bilen för resor<br />
som är längre än <strong>den</strong> sträcka man kan cykla eller gå.<br />
Valet av att ta bilen motiveras inte sällan av att det tar<br />
för lång tid att åka kollektivt. Det är därför av betydelse<br />
att resan med kollektivtrafik inte upplevs som<br />
mycket längre än motsvarande resa med bil. För att<br />
mäta skillna<strong>den</strong> mellan bil och kollektivtrafik är det<br />
vedertaget att använda så kallade restidskvoter. Restidskvoten<br />
beräknas genom att dividera bussens eller<br />
tågets tid med bilens, givet samma sträcka.<br />
Restidskvoten ger en indikation om i vilka stråk kollektivtrafiken<br />
inte är konkurrenskraftig mot bilen.<br />
Åtgärder som kan vidtas för att minska resti<strong>den</strong> med<br />
kollektivtrafiken kan vara att se över antalet stopp.<br />
Det kan också vara åtgärder på transportinfrastrukturen<br />
och att skapa bussprioriteringar samt åtgärder för<br />
att öka bussens högsta tillåtna hastighet.<br />
10
Avstånd med bussresa<br />
från centralort<br />
20 minuter<br />
45 minuter<br />
Kopparberg<br />
Hällefors<br />
Lindesberg<br />
Nora<br />
Karlskoga<br />
Degerfors<br />
Örebro<br />
Fjugesta<br />
Kumla<br />
Laxå<br />
Hallsberg<br />
Askersund<br />
11
2.2 Dagens linjenät och resande<br />
Stommen i trafiksystemet<br />
Kollektivtrafikens konkurrenskraft är förhållandevis god<br />
sett till linjer över ytan. Den omfattande trafiköversynen<br />
som kommer av arbetet med MerKoll bedöms bidra till<br />
att kollektivtrafiken når fler resenärer, samtidigt som det<br />
totala utbudet av kollektivtrafik ökar.<br />
Inom ramen för arbetet med MerKoll utgör tåget stommen<br />
i trafiksystemet, som övrig trafik anpassas till. Det<br />
grundläggande konceptet i MerKoll är att stomtrafik<br />
kräver timmestrafik med fasta avgångstider och insatsfordon<br />
på mellanliggande halvtimmar i rusningstid morgon<br />
och eftermiddag. Vissa resrelationer för arbetspendling är<br />
föremål för tätare trafik, men det kan också förekomma<br />
resrelationer där timmestrafik inte kan motiveras utifrån<br />
<strong>den</strong> totala resandemäng<strong>den</strong>. I huvudsak handlar det om<br />
att förenkla för resenären, samt att en större andel av<br />
arbetspendlingen ska ske med tåg och snabb<br />
busstrafik. I planeringsarbetet är målsättningen<br />
att utbudet är av sådan omfattning<br />
att stomtrafiken görs tillgänglig för många<br />
resenärsgrupper. Utvecklingen av en väl<br />
fungerande stombusstrafik förutsätter att<br />
vägnätet håller god standard.<br />
De stomlinjer som körs med buss idag har<br />
mycket god resandeutveckling, med i vissa<br />
fall kapacitetsproblem.<br />
Figur: Buss och tåglinjenätet i Örebro år<br />
<strong>2012</strong>. Busslinjerna anges med röda siffror.<br />
Mot<br />
Kristinehamn<br />
Mot<br />
Mariestad<br />
500<br />
Mot Töreboda<br />
och Skövde<br />
Mot<br />
Filipstad<br />
Mot 403<br />
Storfors<br />
Äspedalen<br />
541<br />
Åtorp<br />
534<br />
Finnerödja<br />
Integrering med närtrafik/skolskjuts<br />
I det pågående arbetet med trafiköversynen i länet<br />
samordnas och upplåts vissa skolskjutssystemen för<br />
allmän trafik. Detta gör det möjligt att, åtminstone under<br />
skoldagar, bygga upp en glesbygdstrafik som kan<br />
köras utan förbeställning. Tidtabellslagda skolskjutslinjer<br />
kan dessutom fungera som anslutning till och<br />
från annan kollektivtrafik. Fordonen kan meranvändas<br />
i övrig kollektivtrafik. Det samordnade trafikssystemet<br />
kommer även ge personer som åker med färdtjänst<br />
och dem som reser i samband med sjukbesök ett större<br />
utbud.<br />
Svartå<br />
407<br />
542<br />
593<br />
594<br />
593<br />
342<br />
342<br />
5025<br />
593<br />
594<br />
533<br />
305<br />
Mullhyttan<br />
513<br />
761<br />
HÄLLEFORS<br />
Grythyttan<br />
Loka brunn<br />
Kedjeåsen<br />
DEGERFORS<br />
LAXÅ<br />
302<br />
532<br />
304<br />
KARLSKOGA<br />
Karlsdal<br />
500<br />
762<br />
705<br />
706<br />
513<br />
513<br />
Hasselfors<br />
Röfors<br />
594<br />
Olshammar<br />
751<br />
305<br />
302<br />
Ås<br />
Vintrosa<br />
504<br />
Lanna<br />
FJUGESTA<br />
524<br />
Vretstorp<br />
Ställdalen<br />
Hjulsjö<br />
754<br />
Nyhyttan<br />
Gyttorp<br />
Dalkarlsberg<br />
Lekhyttan<br />
Garphyttan<br />
ASKERSUND<br />
513<br />
333<br />
705<br />
743<br />
361<br />
305<br />
331<br />
522,500<br />
524<br />
361<br />
309<br />
Klockhammar<br />
Ånnaboda<br />
Brändåsen<br />
Östansjö<br />
704<br />
708<br />
755<br />
841<br />
629<br />
362<br />
307<br />
NORA<br />
306<br />
521<br />
Hammarby<br />
303<br />
513<br />
306<br />
522<br />
N.Kil<br />
523<br />
523<br />
Åsbro<br />
Latorp<br />
755<br />
Storå<br />
841<br />
Hammar<br />
Mot<br />
Grängesberg<br />
Högfors<br />
KOPPARBERG<br />
708<br />
709<br />
703<br />
Åmmeberg<br />
752<br />
308<br />
302<br />
303<br />
308<br />
Ramsberg<br />
Stråssa<br />
304<br />
701<br />
354<br />
732<br />
741<br />
KUMLA<br />
701<br />
731<br />
314<br />
ÖREBRO<br />
HALLSBERG<br />
Zinkgruvan<br />
Gusselby<br />
LINDESBERG<br />
351<br />
726<br />
727<br />
Mariedamm<br />
Vedevåg<br />
352<br />
352<br />
Ölmbro- Ödeby<br />
torp<br />
324<br />
322<br />
322<br />
323<br />
Götlunda<br />
322<br />
323<br />
321<br />
724<br />
724<br />
726<br />
721<br />
Sköllersta<br />
731<br />
727<br />
354<br />
315<br />
Frövi<br />
318<br />
727<br />
351<br />
Glanshammar<br />
Norrbyås<br />
Pålsboda<br />
Hägernäs<br />
Morskoga<br />
731<br />
723<br />
317<br />
Rockhammar<br />
Fellingsbro<br />
723<br />
Hjortkvarn<br />
Mot Norrköping<br />
Järnväg<br />
Busslinje<br />
Mot Fagersta<br />
352<br />
Finnåker<br />
351<br />
Stora Mellösa<br />
316<br />
722,723<br />
O<strong>den</strong>sbacken<br />
722<br />
Kilsmo<br />
Brevens<br />
Bruk<br />
Hjälmaren<br />
Hampetorp<br />
Läppe<br />
Mot<br />
Arboga<br />
722<br />
Mot<br />
Vingåker<br />
Mot<br />
Katrineholm<br />
Vättern<br />
629<br />
Mot<br />
Motala<br />
12
Yttäckande kollektivtrafik<br />
Vissa kommuner i länet erbjuder kompletteringstrafik.<br />
Kompletteringstrafiken är yttäckande vilket innebär att<br />
även medborgarna som har långt till närmaste hållplats<br />
erbjuds resmöjligheter någon eller några gånger per<br />
vecka. Utbud och administration sköts av respektive<br />
kommun. Det finns även linjelagd kompletteringstrafik<br />
som planeras och administreras av Länstrafiken Örebro.<br />
Skolresor<br />
Kommunerna ansvarar till största del för planering och<br />
genomförande av skolskjutsar. Örebro kommun och<br />
Lindesbergs kommun har överlåtit planering och genomförande<br />
till Länstrafiken Örebro. Länstrafiken ansvarar<br />
för att administrera skolkort till de elever som har rätt<br />
till sådana. Detta görs i samråd med kommunerna, som<br />
beslutar vilka som är skolkortsberättigade.<br />
Resandeutveckling<br />
Under 2011 gjordes totalt 12 622 000 delresor i länet, varav<br />
641 000 resor med tåg (exkl resor med SJ:s biljetter).<br />
Det totala resandet, inklusive resor till skolan, har ökat<br />
med 486 000 delresor, eller fyra procent, från år 2006 till<br />
och med år 2011. Majoriteten av alla resor i länet utförs i<br />
Örebro stadstrafik, totalt 7 670 000 delresor under 2011.<br />
Sedan 2006 har resandet i stadstrafiken i Örebro ökat med<br />
åtta procent.<br />
I figurer nedan visas resandeutveckling i form av diagram.<br />
Det förekommer även tätortstrafik i begränsad<br />
omfattning inom Lindesberg, Kumla och Hallsberg, vilket<br />
inte återges i diagrammen.<br />
Resandeutveckling (tusental delresor/år)<br />
Resandeutveckling i procent 2006 - 2011<br />
2006 Länstrafiken Örebro totalt: 12 137 000 delresor<br />
Karlskoga 433<br />
Regiontrafik<br />
Örebro<br />
Karlskoga 404<br />
Regiontrafik, exkl resor<br />
med SJ:s biljetter<br />
4 597<br />
2011 Länstrafiken Örebro totalt: 12 622 000 delresor<br />
Regiontrafik, exkl resor<br />
med SJ:s biljetter<br />
7 077<br />
0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
-5<br />
-6<br />
-7<br />
-8<br />
År 2006<br />
År 2007<br />
År 2008<br />
År 2009<br />
År 2010<br />
År 2011<br />
4,0 %<br />
Regiontrafik<br />
4 501<br />
Örebro<br />
7 670<br />
0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000<br />
Totalt<br />
Örebro<br />
Karlskoga<br />
Regiontrafik, exkl resor med SJ:s biljetter<br />
13
2.3 Marknadsandelar<br />
Marknadsandelarna visar hur stor del<br />
som åker kollektivt av de som arbetspendlar.<br />
Benägenheten att åka kollektivt<br />
är större från stora orter än från mindre<br />
orter. I bilderna nedan är relationer med<br />
färre än 5 arbetspendlare inte med. Perrongkortläsare<br />
är medräknade, däremot<br />
saknas SJ:s statistik på resandet.<br />
De gröna linjerna i bilderna nedan visar<br />
kollektivtrafikens marknadsandel, tätort<br />
- tätort, aggregerat. De blå linjerna visar<br />
det totala antalet arbetspendlare, vid<br />
arbetsresa mellan tätorter. Linjerna är<br />
proportionella mot varandra.<br />
De låga andelarna kan ha flera orsaker.<br />
En förklaring kan vara att resti<strong>den</strong> med<br />
kollektivtrafik inte är tillräckligt attraktiv.<br />
Det kan också handla om att byten<br />
och transport mellan hållplats/station och<br />
resans start- och målpunkt tar lång tid.<br />
För att öka marknadsandelarna genomför<br />
Länstrafiken i samverkan med kommunerna<br />
omfattande studier och analyser<br />
över utbud och efterfrågan på kollektivtrafik<br />
i hela länet. I <strong>den</strong> norra länsdelen<br />
och i O<strong>den</strong>sbacken har trafikförändringar<br />
genomförts med ökat resande som<br />
resultat. För att ytterligare öka attraktiviteten<br />
och på sikt även marknadsandelarna<br />
bland mer glest boende skapas<br />
mer yttäckande trafiklösningar genom att<br />
öppna skolskjutsarna för pendling och<br />
annat vardagsresande.<br />
Parallellt med detta genomförs även förstudier<br />
över resecentrum och hållplatser,<br />
vilket resulterar i om- och nybyggnader<br />
i samband med att trafikförändringar<br />
genomförs.<br />
Investeringar i infrastruktur samordnas<br />
med de årliga ramarna för statlig medfinansiering<br />
till kollektivtrafiken. Detta<br />
sker i samverkan med kommunerna,<br />
Regionförbundet och Trafikverket.<br />
1210<br />
10%<br />
80<br />
0,5%<br />
Hällefors<br />
230<br />
22%<br />
Grythyttan<br />
Karlskoga<br />
Degerfors<br />
30<br />
0%<br />
60<br />
3%<br />
130<br />
30%<br />
Ställdalen<br />
120<br />
3%<br />
Kopparberg<br />
Vintrosa<br />
Fjugesta<br />
760<br />
22%<br />
230<br />
9%<br />
1300 Garphyttan<br />
15% 530<br />
12%<br />
2540<br />
15%<br />
500<br />
12%<br />
420<br />
12%<br />
Askersund<br />
Storå<br />
310 Lindesberg<br />
5% 1300<br />
16%<br />
Nora Vedevåg<br />
1220<br />
15% Frövi 280<br />
15%<br />
Fellingsbro<br />
4730<br />
9%<br />
20<br />
Svartå<br />
1%<br />
Kumla<br />
2820<br />
7%<br />
Östansjö 810<br />
Vretstorp 590 6%<br />
430<br />
7% 640, 10%<br />
Laxå 7%<br />
Åsbro<br />
820<br />
2%<br />
600<br />
7%<br />
60, 2% O<strong>den</strong>sbacken<br />
350<br />
Sköllersta<br />
4%<br />
Hällabrottet<br />
100<br />
300, 14%<br />
13% Pålsboda<br />
Hallsberg<br />
Örebro<br />
740<br />
18% Ekeby-Almby<br />
500<br />
18%<br />
1420<br />
14%<br />
320<br />
33%<br />
Figur:<br />
Antal arbetspendlande och kollektivtrafikens marknadsandel<br />
tätort-tätort, aggregerat.<br />
Bara resrelationer med >5 arbetspendlande är medräknade<br />
i <strong>den</strong> totala arbetspendlingen.<br />
Arbetspendling<br />
Marknadsandel<br />
14
2.4 Stödsystem och infrastruktur<br />
Försäljning och distributionssystem<br />
Systemets huvudsakliga funktion är att vara ett stöd för<br />
att sälja och distribuera färdbevis (biljetter). I samband<br />
med försäljning och användning av färdbevisen samlar<br />
systemet in data som används för uppföljning och<br />
analys av resandet, samt ekonomisk uppföljning och<br />
fördelning av intäkter.<br />
Informationssystem<br />
Informationssystemets viktigaste uppgift är att informera<br />
resenären om tillgängligt utbud av trafik samt om det<br />
förekommer störningar, såväl planerade som oplanerade<br />
i trafikutbudet. Systemet ger också liknande information<br />
då kun<strong>den</strong> byter mellan olika trafikslag samt mellan<br />
olika aktörer och utförare. Både Länstrafiken och de<br />
kommersiella aktörerna ska leverera trafikinformation<br />
till Samtrafiken AB.<br />
Kommunikationssystem<br />
Kommunikation mellan förare och trafikledning har<br />
två syften. Det möjliggör trafikstyrning, i första hand i<br />
samband med olika typer av störningar i det planerade<br />
trafikutbudet, men också utifrån ett säkerhetsperspektiv<br />
både för kunder och för personal. I <strong>den</strong> upphandlade<br />
trafiken sker kommunikationen mellan förare och trafikledning<br />
via mobiltelefoner.<br />
Tillgång till offentligt ägd infrastruktur<br />
Lagens intention är att tillgång till offentligt ägd infrastruktur<br />
som resecentrum, bytespunkter och hållplatser<br />
skall ske på konkurrensneutrala och icke-diskriminerande<br />
villkor. I <strong>den</strong> mån kapacitetsbrist eller andra begränsningar<br />
hindrar kommersiella aktörer från att använda viss<br />
infrastruktur bör kollektivtrafikmyndigheten redovisa hur<br />
dessa brister ska hanteras på sikt.<br />
Den avgörande frågan blir därmed om det finns kapacitet<br />
att ta emot kommersiella aktörer. Även om det i dagsläget<br />
inte finns någon efterfrågan kan det mycket väl komma<br />
begäran om att starta nya linjer och därmed också anspråk<br />
på busslägen vid hållplatser. I dagsläget gör myndigheten<br />
bedömningen att det finns kapacitet att ta emot kommersiella<br />
aktörer på samtliga hållplatser i länet. Undantag finns<br />
vid Örebro resecentrum under högtrafik. Resecentrum är<br />
under utredning för ombyggnad, men myndigheten måste<br />
ändå ha beredskap för att hantera de problem som kan<br />
komma att dyka upp innan ombyggna<strong>den</strong> är klar. Detta<br />
behöver därför utredas mer ingående i särskild ordning.<br />
15
2.5 Färdtjänst och riksfärdtjänst<br />
Färdtjänstens organisation i Örebro län<br />
Landstinget utreder och prövar tillstånd till färdtjänst och<br />
riksfärdtjänst för samtliga länets 12 kommuner. Det är ett<br />
ansvar man haft sedan hösten 2001.<br />
Tillstånd till riksfärdtjänst innebär att kun<strong>den</strong> beviljas ersättning<br />
för de merkostnader som uppstår för transporten<br />
i och med kun<strong>den</strong>s funktionsnedsättning. Under 2011 var<br />
<strong>den</strong> totala kostna<strong>den</strong> för resor med riksfärdtjänst cirka<br />
2 miljoner kronor i länet. Antalet resor var cirka 1500<br />
stycken.<br />
Färdtjänst och riksfärdtjänst i Örebro län –<br />
omfattning<br />
Andelen färdtjänstlegitimerade i länet är 3.3 procent av<br />
befolkningen. Den alltmer anpassade kollektivtrafiken<br />
har resulterat i att andelen färdtjänstlegitimerade sjunkit<br />
över tid, möjligheten att resa med allmänna kommunikationer<br />
har ökat speciellt för boende i tätorterna. I vissa<br />
delar av länet visar befolkningsstrukturen på en allt högre<br />
andel äldre vilket bidrar till att behovet av resor som<br />
erbjuder extra service såsom färdtjänst ökar.<br />
Färdtjänstlegitimerad kan få rabatterade resor om något<br />
av följande villkor är uppfyllda:<br />
• reser till och från ett lönegrundande arbete<br />
• reser till och från studier som är CSN grundande<br />
• reser till och från förtroendeuppdrag<br />
16
2.6 Prissättning<br />
Zontaxa i regiontrafik och enhetstaxa i tätortstrafik<br />
I regiontrafik tillämpas zontaxa med linjenätet indelat i<br />
cirka 4 km långa zoner. Avgiften för en resa mellan två<br />
olika zoner varierar med avståndet mellan zonerna. I<br />
vissa kommuner tillämpas särskilda taxeregler för resor<br />
inom kommunen. Stadstrafiktaxa tillämpas i Örebro,<br />
Karlskoga, Lindesberg, Kumla och Hallsberg.<br />
Biljetter och kort<br />
Enkelbiljett gäller för enkel resa, en enkel resa kan även<br />
betalas med rabattkort eller med sms. Rabattkort och ger<br />
rabatt på enkelbiljettpriset. Barn åker gratis med betald<br />
vuxen, skolungdom betalar halva priset av vuxenpriset.<br />
Periodkort gäller för obegränsat antal resor i 30 dagar.<br />
Följande periodkort finns: Länskort, Fritidskort, Pendlarpluskort,<br />
Tätortskort, Ungdomskort. Dessutom finns<br />
flera andra färdbevis som gäller i varierande omfattning.<br />
Exempel på sådana färdbevis är: Gymnasiekort och<br />
Grundskolkort och Företagskort.<br />
Färdtjänst<br />
Grunderna för prissättning av <strong>den</strong> egenavgift kun<strong>den</strong><br />
betalar för att resa med färdtjänst I Örebro län utgår ifrån:<br />
• resan erbjuder en högre service > högre pris än motsvarande<br />
resa med allmänna kommunikationer<br />
• priset är relaterat till resläng<strong>den</strong><br />
• priset sätts så att det ska vara motivationsdrivande att<br />
pröva andra resmöjligheter med allmänna kommunikationer<br />
• undantaget från prissättningen är arbets- och studieresor<br />
där prissättningen överens-stämmer med <strong>den</strong> som<br />
gäller för motsvarande resa med allmänna kommunikationer<br />
Egenavgiften erläggs kontant i fordonet om kun<strong>den</strong> inte<br />
reser rabatterat till och från arbete eller studier. Om kun<strong>den</strong><br />
reser rabatterat till och från arbete/studier fakturerar<br />
Länstrafiken kostna<strong>den</strong> för resorna varje månad.<br />
Riksfärdtjänst<br />
Regeringen har meddelat föreskrifter om kun<strong>den</strong>s egenavgifter<br />
som anges i förordningen (1993:1148) om egenavgifter<br />
vid resor med riksfärdtjänst. Egenavgiften får<br />
därmed varken vara lägre eller högre än <strong>den</strong> som är angiven<br />
i förordningen. Utgångspunkten för egenavgifterna<br />
är vad normala reskostnader är för att resa med allmänna<br />
kommunikationer, tåg 2:a klass.<br />
De avgifter som är fastställda av regeringen är schabloniserande<br />
och motsvarar ofta inte de verkliga kostnaderna<br />
för motsvarande resor för personer utan funktionsnedsättning.<br />
Grun<strong>den</strong> för prissättning på tågbiljetter har under<br />
åren förändrats från att ha varit enbart avståndsrelaterade<br />
till att vara efterfrågestyrd och marknadsanpassad. Detta<br />
har försvårat de jämförelser som måste göras vid prövning<br />
av tillstånd till riksfärdtjänst av egenavgiften för<br />
färdtjänstresor och biljettkostna<strong>den</strong> för tåg.<br />
17
3 Utmaningar för kollektivtrafik<br />
Hållbara persontransporter<br />
Integreringen mellan länder och regioner ökar och<br />
drivkrafter bakom större regioner för arbete, studier<br />
och specialiserad sjukvård är starka och utvecklingen<br />
lär fortsätta. Konsekvensen för invånarna är fler och<br />
längre pendlingsresor, vilket ställer krav på en väl<br />
fungerande kollektivtrafik och ett väl utbyggt väg- och<br />
järnvägsnät. Trafikens utsläpp av koldioxid bidrar redan<br />
nu till växthuseffekten. Trafiken ger även upphov<br />
till luftföroreningar och buller som påverkar människors<br />
hälsa. I Örebro län står transporter för 37 procent<br />
av utsläppen av växthusgaser och 60 procent av dessa<br />
kommer från personbilar. Att gå eller cykla ger minst<br />
miljöpåverkan. Pendling med tåg och buss ger mycket<br />
mindre påverkan än bilresor. Övergång till mer kollektivtrafik<br />
som dessutom är baserad på förnyelsebara<br />
drivmedel har betydelse för hälsa och klimat. En ökad<br />
medvetenhet om trafikens negativa hälsoeffekter kan<br />
förändra synen på bilresandet och öka intresset för cykel<br />
och kollektivtrafik. För att minska utsläppen krävs<br />
emellertid åtgärder inom såväl teknik, lagstiftning och<br />
planering som beteendepåverkan.<br />
Kollektivtrafikmyndighetens utmaning är att upprätthålla<br />
och vidareutveckla en kollektivtrafik som ger<br />
ökade marknadsandelar och är det mest miljöanpassade<br />
persontransportalternativet i Örebro län (utöver<br />
gång och cykel). Myndigheten kommer att verka för<br />
ett bra samspel mellan bebyggelse, transportinfrastruktur<br />
och kollektivtrafik, så att trafikarbetet minimeras.<br />
Därigenom bidrar myndigheten och länets<br />
kollektivtrafik till en bättre miljö och en långsiktigt<br />
hållbar utveckling.<br />
De funktionella arbetsmarknaderna växer<br />
Bilen som regionförstorande faktor har spelat ut sin<br />
roll under överskådlig tid. Det krävs utbyggnad av åtskilliga<br />
vägar till motorvägsstandard om bilen fortsatt<br />
ska stå för utvidgning av arbetsmarkna<strong>den</strong>. Kollektivtrafiken<br />
har därför en funktion att fylla som regionförstorande<br />
transportmedel. Väl utbyggd infrastruktur för<br />
kollektivtrafik och fungerande trafiksystem, som binder<br />
samman olika trafikslag kommer att skapa regionförstoring<br />
med ett långsiktigt hållbart resande. Medlet<br />
för regionförstoring är effektivare samplanering av<br />
taxi-, buss- och tågtrafik samt utbyggd infrastruktur.<br />
Myndigheten står inför utmaningen att utveckla kollektivtrafiken<br />
så att de funktionella arbetsmarknaderna<br />
kan knytas samman till ett. På så vis kommer det målen<br />
om tillgänglighet och långsiktigt hållbart resande i<br />
Örebro län att kunna nås.<br />
Regioners utveckling<br />
Stora funktionella arbetsmarknadsregioner har god<br />
tillgång till arbetskraft, jobb, spetskompetens och<br />
kapital. I mindre regioner råder ofta motsatta förhållan<strong>den</strong>.<br />
Detta leder till att stora regioner generellt<br />
är attraktiva för nya etableringar och investeringar<br />
och lockar till sig inflyttare i stor utsträckning. Detta<br />
skapar i sin tur en utveckling där de stora regionerna<br />
blir större, medan de små blir mindre. Denna trend gör<br />
tydliga avtryck i vårt län; det är i stort sett Örebro stad<br />
med ett begränsat omland som har en positiv befolkningsutveckling,<br />
medan många av de mindre tätorterna<br />
förefaller idag vara alltför små för att attrahera<br />
inflyttare, investeringar och etableringar i någon större<br />
omfattning.<br />
Det sker också centralisering av jobb, handel och annan<br />
samhällsservice till större tätorter, vilket skapar<br />
ett ökande geografiska avstånd för boende på landsbyg<strong>den</strong><br />
och i mindre tätorter att nå detta. Att överbrygga<br />
avstånd mellan bostäder, jobb och samhällsservice<br />
är utmaningar för kollektivtrafiken.<br />
Funktionella arbetsmarknadsområ<strong>den</strong><br />
Det krävs en kritisk massa för att en ort ska vara beroende<br />
av en annan orts arbetsmarknad. När minst 20<br />
procent av arbetskraften i en ort pendlar till en annan<br />
ort med omland för att jobba framträder sju arbetsmarknadsområ<strong>den</strong><br />
i länet. Dessa är Laxå, Karlskoga,<br />
Hällefors, Kopparberg, Lindesberg, Örebro och Askersund.<br />
Genom att jämföra arbetsmarknadsområ<strong>den</strong>as geografiska<br />
utbredning 1990 och 2008 framträder en bild<br />
av regionförstoringens framskridande. Under dessa<br />
knappa 20 år har Nora, Frövi och Fellingsbro kommit<br />
att inkluderas i Örebros arbetsmarknadsområde. I de<br />
mindre arbetsmarknadsområ<strong>den</strong>a kan man snarare se<br />
en motsatt effekt - dels att det uppstår fler sekundära<br />
arbetsmarknadsområ<strong>den</strong> (Storå och Zinkgruvan), dels<br />
att arbetsmarknadsområ<strong>den</strong> blivit mindre (Hallsberg).<br />
Den framtida regionförstoringen kan i första hand förväntas<br />
utgå från Örebros arbetsmarknadsområde och<br />
integrera tätorterna i de mest trafikerade stråken, där<br />
potentialen för restidsförkortningar generellt är störst.<br />
Det finns också ett antal större nodstäder inom en till<br />
två timmars restid från Örebro. Här torde en utvecklad<br />
kollektivtrafik kunna stärka integrationen, kanske i<br />
första hand med städerna Västerås, Eskilstuna, Karlstad<br />
och på längre sikt även Linköping.<br />
18
Arbetsmarknadsområ<strong>den</strong>a utgår från hur tätorterna<br />
är relaterade till varandra i fråga om arbetspendling.<br />
Den arbetskraft som bor i respektive arbetsmarknadsområde<br />
(kraftfält) är i hög grad beroende<br />
av <strong>den</strong> arbetsmarknad som finns i det lokala<br />
centrat. (fotnot: Regionförbundet Örebro, 2011,<br />
Tätorternas kraftfält – metodbeskrivning)<br />
19
I det följande redovisas några sammanfattande mått<br />
för de sju funktionella arbetsmarknaderna.<br />
Kopparbergs arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Kopparbergs arbetsmarknadsområde har haft en<br />
trendmässigt minskande befolkning. Prognoser och<br />
framskrivningar tyder på att <strong>den</strong>na utveckling kommer<br />
att fortsätta. De generella flyttmönstren att många av<br />
de unga flyttar från områ<strong>den</strong>, medan de äldre stannar<br />
kvar. Sammantaget betyder det att andelen äldre av<br />
befolkningen förväntas öka.<br />
Arbetsmarknad<br />
Prognoser pekar på att åldersstrukturen kommer att<br />
generera arbetskraftsbrist, i synnerhet inom vård och<br />
omsorg. Som en följd av detta riskerar tillväxten i<br />
övriga branscher att stagnera, på grund av bristande<br />
diversifiering av arbetskraftsutbudet. Mycket lite tyder<br />
på att inflyttning kommer att kunna lösa arbetskraftsförsörjningen.<br />
Kopparbergs arbetsmarknadsområde har en hög representation<br />
av de branscher som förväntas få de största<br />
sysselsättningsminskningarna under de kommande tio<br />
åren. Tillväxtanalys bedömer att området kring Kopparberg<br />
och Ludvika kan komma att tillhöra de delar<br />
av landet som förlorar flest arbetstillfällen under kommande<br />
år. Här finns det dock en osäkerhet kring vad<br />
eventuella framtida förändringar i gruvnäringen kan<br />
komma att innebära för arbetsmarkna<strong>den</strong> och kapaciteten<br />
för tågtrafiken.<br />
Pendling<br />
Mycket tyder på att Kopparbergs arbetsmarknadsområde<br />
i hög grad kommer att vara beroende av inpendling<br />
för att klara sin framtida arbetskraftsförsörjning.<br />
Arbetskraften kommer att i högre grad bli beroende<br />
av att pendla längre sträckor för att hitta jobb och nå<br />
en attraktiv arbetsmarknad. Generellt är det dock en<br />
låg utbildningsnivå och låga inkomstnivåer i området,<br />
vilket skapar svaga incitament att ta ett jobb utanför<br />
det egna arbetsmarknadsområdet.<br />
Den största inpendlingen till Kopparberg kommer från<br />
Ställdalen, Ludvika, Örebro och Lindesberg. Det viktigaste<br />
pendlingsstråket inom arbetsmarknadsområdet<br />
går mellan Ställdalen och Kopparberg. De viktigaste<br />
stråken utanför arbetsmarknadsområdet sträcker sig<br />
till Ludvika respektive Lindesberg<br />
Lindesbergs arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Lindesbergs arbetsmarknadsområde består av centralorten<br />
Lindesberg samt av tätorterna Ramsberg,<br />
Storå, Stråssa, Gusselby, Vedevåg och Rockhammar.<br />
Inom arbetsmarknadsområdet finns också ett sekundärt<br />
arbetsmarknadsområde som omfattas av orterna<br />
Stråssa och Storå. Befolkningen är svagt minskande,<br />
och prognoser pekar på att <strong>den</strong>na trend kommer att<br />
fortsätta.<br />
Arbetsmarknad<br />
Lindesbergs arbetsmarknadsområde är har ett tämligen<br />
begränsat utbud av arbetskraft och en begränsad<br />
tillgång till arbetstillfällen. Andelen äldre förväntas<br />
också öka, men bedömningen är att det inte kommer<br />
att skapa allvarliga problem för <strong>den</strong> framtida arbetskraftsförsörjningen.<br />
Bedömningen baseras bland annat<br />
på att utvecklingen på längre sikt till viss del kan<br />
stärkas genom regionförstoringseffekter – Lindesberg<br />
har potential att bli integrerat i Örebros arbetsmarknadsområde.<br />
Detta kommer då att stärka situationen<br />
på arbetsmarkna<strong>den</strong>, såväl för arbetsgivare som för<br />
arbetstagare. Fortsatt goda kollektivtrafikförbindelser<br />
i stråket Lindesberg-Örebro är en förutsättning för<br />
detta.<br />
Pendling<br />
De viktigaste förbindelserna för arbetsmarknadsområdet<br />
del är Storå-Lindesberg, Vedevåg-Lindesberg<br />
samt Lindesberg-Örebro. I dessa stråk sker de största<br />
pendlingsflö<strong>den</strong>a. Mycket tyder på att pendlingen mot<br />
Örebro fortsatt kommer att öka.<br />
Örebros arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Örebros arbetsmarknadsområde består av centralorten<br />
Örebro samt ett större omland bestående av tätorter,<br />
småorter och landsbygd. Inom arbetsmarknadområdet<br />
finns också tre sekundära arbetsmarknadsområ<strong>den</strong>:<br />
Nora, Hallsberg och Kumla.<br />
Arbetsmarknadsområdet har en stark befolkningstillväxt.<br />
Tillväxten är starkast i centralorten och avtagande<br />
till svagt negativ i ytterområ<strong>den</strong>a. Arbetsmarknadsområdet<br />
har en åldersstruktur som liknar genomsnittet<br />
för riket. Andelen pensionsavgångar de kommande tio<br />
åren beräknas vara av ungefär samma omfattning som<br />
i riket som helhet (ca 20 procent), och avsevärt mindre<br />
andel än för länets övriga arbetsmarknadsområ<strong>den</strong>.<br />
Andelen äldre ökar, men inte i samma omfattning som<br />
i övriga delar av länet.<br />
20
Arbetsmarknad<br />
Prognoser och framskrivningar indikerar att området<br />
sannolikt kommer att klara sig utan större problem när<br />
det gäller arbetskraftsförsörjning fram till 2030.<br />
Arbetsmarknadsområdet har en hög genomsnittlig utbildningsnivå<br />
och en stark tillväxt såväl när det gäller<br />
befolkning som jobb i centralorten. Inom centralorten<br />
finns också en godtillgång till arbetstillfällen, såväl<br />
inom orten som inom rimliga pendlingsavstånd. Detta<br />
är faktorer som driver fram en regionförstoring, som<br />
på sikt bedöms stärka områdets regionala konkurrenskraft.<br />
Under de senaste 20 åren kan en viss regionförstoring<br />
påvisas.<br />
Pendling<br />
Den största pendlingen för Örebros del sker inom<br />
Örebro stad. Utöver detta sker också en betydande<br />
pendling i stråken mot de närmaste kommunhuvudorterna<br />
(Kumla, Hallsberg, Fjugesta, Nora, Lindesberg<br />
och O<strong>den</strong>sbacken). Men det finns också betydande<br />
ökningar i pendlingen mot Karlskoga och Stockholm.<br />
Karlskogas arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Arbetsmarknadsområdet består av centralorten Karlskoga<br />
samt tätorterna Degerfors och Kyrksten. Kring<br />
Degerfors finns dessutom ett sekundärt arbetsmarknadsområde<br />
som innefattar orterna Svartå och Åtorp.<br />
Området har de senaste 30 åren haft en kraftigt minskande<br />
befolkning. Prognoser antyder att <strong>den</strong>na trend<br />
kommer att fortsätta. Därtill är en stadigt ökande<br />
andel äldre av befolkningen att vänta.<br />
Arbetsmarknad<br />
Inom tio år förväntas cirka 25 procent av <strong>den</strong> nuvarande<br />
arbetskraften ha gått i pension. Det är en nivå<br />
som vida överstiger riksgenomsnittet. På kort sikt kan<br />
det komma att uppstå brist på arbetskraft inom <strong>den</strong><br />
högspecialiserade industrin samtidigt som arbetslösheten<br />
för de med enklare industriutbildning kan bli hög.<br />
På längre sikt kan det komma bli stor arbetskraftsbrist<br />
inom vård och omsorg. Arbetskraftsbristen kan också<br />
komma att bromsa tillväxten inom <strong>den</strong> högspecialiserade<br />
industrin. Inflyttning kan inte förväntas lösa<br />
<strong>den</strong>na bristsituation på kort sikt.<br />
Pendling<br />
Arbetsmarknadsområdet kommer i hög grad att vara<br />
beroende av inpendling för att klara <strong>den</strong> framtida<br />
arbetskraftsförsörjningen. De största pendlingsströmmarna<br />
sker i relationerna Degerfors-Karlskoga,<br />
Kristinehamn-Karlskoga, Karlstad-Karlskoga samt<br />
Karlskoga-Örebro. Trots närheten till Örebro är pendlingen<br />
mellan orterna tämligen begränsad i relation till<br />
arbetsmarknadernas storlek. Att integrera Karlskoga i<br />
Örebros arbetsmarknadsområde är en stor utmaning.<br />
En sådan regionförstoring skulle sannolikt förutsätta<br />
en snabbare tågförbindelse mellan orterna. Dock finns<br />
det en ökande pendling från Kristinehamn till Karlskoga.<br />
En rimlig utveckling är en framtida regionförstoring<br />
där även Kristinehamn skulle vara integreras i<br />
Karlskogas arbetsmarknadsområde.<br />
Askersunds arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Arbetsmarknadsområdet består av centralorten Askersund<br />
samt tätorterna Olshammar, Sänna, Hammar,<br />
Zinkgruvan samt Åmmeberg med kringliggande landsbygd.<br />
Arbetsmarknadsområdet har haft en minskande<br />
befolkning under en lång rad av år. Arbetsmarknadsområdet<br />
har en hög andel äldre, och har betydande<br />
pensionsavgångar framför sig.<br />
Arbetsmarknad<br />
Närmare 25 procent av <strong>den</strong> nuvarande arbetskraften<br />
kommer att ha gått i pension inom tio år, vilket är en<br />
betydligt högre andel är för riket som helhet. Den åldrande<br />
befolkningen och en minskning av såväl andelen<br />
som antalet människor i arbetsför ålder innebär att det<br />
på sikt att det kan komma att uppstå brist på arbetskraft,<br />
i synnerhet inom vård och omsorg, och då i<br />
första hand de yrken som kräver specialistkompetens.<br />
Sannolik kan inte en framtida inrikes omflyttning lösa<br />
bristsituationen på arbetsmarkna<strong>den</strong>.<br />
Pendling<br />
Arbetsmarknadsområdet kommer att vara beroende av<br />
inpendling från andra arbetsmarknadsområ<strong>den</strong> för <strong>den</strong><br />
framtida arbetskraftsförsörjningen. Pendlingen från<br />
centralorten Askersund till i första hand Örebro och<br />
Hallsberg ökar. En regionförstoring till år 2030 där<br />
Askersund blir en del av Örebros arbetsmarknadsområde<br />
är inte orimlig. Det förutsätter en fortsatt utveckling<br />
av busstrafiken i stråket mot Örebro. Däremot<br />
förefaller det mindre rimligt att övriga tätorter i Askersund<br />
arbetsmarknadsområde skulle emotse samma<br />
utveckling. Mycket tyder på att Askersund kommer att<br />
vara <strong>den</strong> viktigaste centralorten för dessa orter även å<br />
längre sikt.<br />
21
Laxå arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Arbetsmarknadsområdet består av centralorten Laxå<br />
och tätorterna Finnerödja, Röfors och Hasselfors med<br />
kringliggande landsbygd. Befolkningsutvecklingen<br />
har varit kraftigt negativ sedan i början av 1970-talet.<br />
Befolkningsminskningen beror både på att utflyttningen<br />
överstiger inflyttningen samt att dödstalen överstiger<br />
antalet födslar. Andelen äldre av befolkningen är<br />
avsevärt högre än rikssnittet.<br />
Arbetsmarknad<br />
Under de kommande tio åren beräknas drygt 24 procent<br />
av <strong>den</strong> nuvarande arbetskraften ha gått i pension.<br />
Denna utveckling innebär sannolikt att arbetsmarknadsområdet<br />
kan komma att få brist på arbetskraft<br />
inom i första hand vård- och omsorgssektorn, i synnerhet<br />
för de jobb som kräver specialistkompetens.<br />
Mycket lite tyder på att <strong>den</strong> negativa befolkningsutvecklingen<br />
kommer att brytas. Framtida bristsituationer<br />
på arbetsmarkna<strong>den</strong> kommer sannolikt inte att<br />
lösas genom en ökad inflyttning till arbetsmarknadsområdet.<br />
Pendling<br />
Redan idag är industrin i Laxå i hög grad beroende av<br />
arbetskraft från i första hand Örebro. Näringslivet i<br />
Laxå kommer också i framti<strong>den</strong> att vara beroende av<br />
goda pendlingsmöjligheter från Örebro. Arbetsmarknadsområdet<br />
har idag en starkt mansdominerad arbetsmarknad.<br />
Arbeten med kompetenskrav där kvinnor<br />
är välrepresenterade finns i högre grad utanför Laxås<br />
arbetsmarknadsområde. Goda möjligheter att pendla<br />
ut från Laxå kan därför ha stor påverkan på familjers<br />
benägenhet att bosätta sig i Laxå. Arbetsmarkna<strong>den</strong>s<br />
storlek är idag mycket begränsad. På medellång sikt<br />
är det dock inte orimligt att centralorten Laxå blir<br />
integrerad i Örebros arbetsmarknadsområde. Det<br />
skulle stärka situationen på arbetsmarkna<strong>den</strong> för såväl<br />
arbetsgivare som arbetstagare. Detta förutsätter dock<br />
fortsatt goda regionaltågsförbindelser i stråket Örebro<br />
- Laxå.<br />
Hällefors arbetsmarknadsområde<br />
Befolkning<br />
Arbetsmarknadsområdet består av centralorten Hällefors<br />
samt tätorten Grythyttan och kringliggande landsbygd.<br />
Befolkningsutvecklingen har varit negativ sedan<br />
i mitten av 1970-talet. Tillgängliga prognoser visar att<br />
<strong>den</strong>na utveckling sannolikt kommer att fortsätta. Man<br />
kan dock urskönja ett försiktigt trendbrott för Grythyttan,<br />
vilket rimligen har sin förklaring i inflyttning av<br />
stu<strong>den</strong>ter som studerar vid Campus Grythyttan.<br />
Hällefors arbetsmarknadsområde har också en mycket<br />
hög andel äldre av befolkningen, och mycket tyder på<br />
att andelen ytterligare kommer att öka.<br />
Arbetsmarknad<br />
Närmare 25 procent av <strong>den</strong> nuvarande arbetskraften<br />
kommer att gå i pension under <strong>den</strong> kommande tioårsperio<strong>den</strong>.<br />
Denna utveckling innebär sannolikt att<br />
arbetsmarknadsområdet kan komma att få brist på<br />
arbetskraft inom i första hand vård- och omsorgssektorn,<br />
i synnerhet för de jobb som kräver specialistkompetens.<br />
Mycket lite tyder på att <strong>den</strong> negativa<br />
befolkningsutvecklingen kommer att brytas. Framtida<br />
bristsituationer på arbetsmarkna<strong>den</strong> kommer sannolikt<br />
inte att lösas genom en ökad inflyttning till arbetsmarknadsområdet.<br />
Arbetsmarknadsområdet bedöms också ha ett sårbart<br />
näringsliv: en stor andel av arbetskraften arbetar på<br />
samma arbetsställe.<br />
Pendling<br />
Arbetsmarknadsområdet kommer i hög grad vara<br />
beroende av goda pendlingsmöjligheter, dels för att på<br />
lång sikt klara arbetskraftsförsörjningen, dels för att<br />
möjliggöra kvarboende i området. De viktigaste stråken<br />
för arbetspendling sker i stråken Hällefors-Örebro<br />
samt Hällefors-Filipstad. Det finns också ett lokalt<br />
viktigt stråk mellan Hällefors och Grythyttan. Det<br />
förekommer också en inte obetydande studiependling<br />
från Örebro till Grythyttan.<br />
Arbetsmarkna<strong>den</strong>s storlek är idag mycket begränsad.<br />
Pendlingen utanför arbetsmarknadsområdet är begränsad,<br />
och på medellång sikt är det sannolikt inte rimligt<br />
att Hällefors integreras i en större arbetsmarknad. Men<br />
arbetsmarknadsområdet kommer att vara beroende av<br />
både en större inpendling och möjligheter för invånarna<br />
att ta ett jobb utanför det egna arbetsmarknadsområdet.<br />
Den största potentialen finns sannolikt i att<br />
etablera snabbare kollektivtrafikförbindelser i stråket<br />
mot Örebro.<br />
22
4 Principer för <strong>den</strong> regionala<br />
kollektivtrafiken<br />
En attraktiv, tillgänglig och långsiktigt hållbar kollektivtrafik<br />
inom länet och till målpunkter i andra län är<br />
en förutsättning för att nå målen i trafikförsörjningsprogrammet.<br />
Det regionala kollektivtrafiken är en viktig utgångspunkt<br />
för många enskilda människors livsval avseende<br />
ort för bosättning och arbete, liksom för hur kommuner,<br />
landsting och näringslivet planerar sin verksamhet.<br />
Osäkerhet om trafikens funktion kan hämma <strong>den</strong><br />
utveckling i regionen som annars skulle komma till<br />
stånd.<br />
De principer och framtida behov av regional kollektivtrafik<br />
som beskrivs i det följande utgår från de ambitioner<br />
som uttrycks i Utvecklingsstrategin för Örebroregionen<br />
samt <strong>den</strong> stråkbeskrivning som presenteras<br />
i Regional översiktlig planering. De stråk som har de<br />
största pendlingsrelationerna prioriteras högst idag. I<br />
de flesta fall innebär det att kollektivtrafikförbindelser<br />
mellan Örebro stad och övriga kommunhuvudorter<br />
prioriteras. Kollektivtrafikens målpunkter är i första<br />
hand arbetsplatser, skolor, bostäder och sjukhus/vårdinrättningar.<br />
Därefter kommer målpunkter för handel,<br />
fritidsaktiviteter, rekreation och kultur.<br />
Principer för <strong>den</strong> regionala<br />
kollektivtrafiken<br />
Tåg / Expressbuss<br />
Regionbuss<br />
Närtrafik<br />
Kommunhuvudort<br />
Övrig tätort<br />
24
Sammanhängande system<br />
Den regionala kollektivtrafiken bör som helhet fungera<br />
som ett sammanhållet system i vilket de oundvikliga<br />
gränserna mellan aktörer och trafikslag ter sig<br />
så smidiga och naturliga som möjligt. I detta system<br />
utgör spårbun<strong>den</strong> kollektivtrafik <strong>den</strong> naturliga stommen.<br />
Trafikutbudet i <strong>den</strong> regionala kollektivtrafiken,<br />
med buss eller tåg, behöver därför fungera som ett<br />
system snarare än som enskilda linjer och avgångar,<br />
ett system som av såväl resenärer som övriga samhällsaktörer<br />
uppfattas som förutsägbart och bestående<br />
över tid.<br />
Den regionala kollektivtrafiken behöver vara tillgänglig<br />
för alla resenärer oavsett funktionsnedsättning.<br />
Tåg och expressbuss utgör stommen i trafiken<br />
Den regionala stomtrafiken uppgift ska vara att fungera<br />
som bastrafik för arbets- och vardagsresande mellan<br />
större orter. Utbudet behöver utformas enligt veder<br />
tagna principer för stomtrafik; fasta linjesträckningar,<br />
enhetligt uppehållsmönster och enkla, styva tidtabeller<br />
där infrastrukturen så medger. Trafiken ska bedrivas<br />
med moderna, tillgängliga och för regional kollektivtrafik<br />
ändamålsenliga fordon. Trafiken kör med tåg<br />
där så är möjligt, och med expressbuss där möjlighet<br />
till tågtrafik saknas.<br />
Utbudet i <strong>den</strong> storregionala stomtrafiken ska vara av<br />
<strong>den</strong> omfattningen att <strong>den</strong> möjliggör resande för större<br />
grupper. En gemensam standard bör eftersträvas med<br />
timmestrafik hela trafikdygnet (ca 06-23) vardagar,<br />
förstärkt till halvtimmestrafik i rusningstid och varannantimmestrafik<br />
på helger. I vissa relationer är det<br />
nödvändigt att bedriva tätare trafik medan det också<br />
finns och framöver kommer att finnas relationer där<br />
timmestrafik inte kan motiveras avseende kostnaderna<br />
och resandeunderlag. Inom länet är det rimligt att<br />
varannan tur trafikeras med expressbuss eller tåg och<br />
varannan med regionbuss.<br />
Storregional tågtrafik<br />
Örebro län och våra grannlän har ett gemensamt<br />
intresse av att tillsammans utveckla och långsiktigt<br />
garantera en regional tågtrafik av tillräcklig omfattningutifrån<br />
de regionala behoven. Den gemensamma<br />
utvecklingen bör ske genom etablerandet av ett gemen<br />
samt storregionalt stomnät som utgår från nuvarande<br />
regionala tågtrafiken inom Mälardalen och Bergslagen.<br />
En naturlig utgångspunkt för utveckling av trafiken<br />
mot Stockholm är år 2017 när Citybanan under<br />
Stockholm och andra stora infrastrukturinvesteringar<br />
väntas vara färdigställda, vilket möjliggör en utökning<br />
av trafiken även i rusningstid.<br />
Kravet på stabilitet över ti<strong>den</strong> och löpande kapacitetsutbyggnad<br />
gör att <strong>den</strong> storregionala stomtrafiken behöver<br />
regleras i olika former av avtal om trafikutbud,<br />
fordonsförsörjning och tillgång till spårkapacitet.<br />
Storregional stomtrafik på spår bedöms heller inte ha<br />
möjlighet att vara kommersiellt lönsam i en omfattning<br />
som motsvarar regionens behov. Utvecklingen av<br />
det regionala stomnätet kräver därför att överenskommelser<br />
görs mellan de regionala kollektivtrafikmyndigheterna<br />
om trafikens omfattning och finansiering.<br />
Inför framtida avtal om trafik kommer det att även<br />
krävas beslut om trafikplikt.<br />
Behov av regional snabbtågstrafik<br />
Vid sidan om <strong>den</strong> storregionala stomtrafiken har regionen<br />
behov av en snabbare trafik som med kortare<br />
restider kan driva på regionförstoringen och binda<br />
samman de stora städerna Örebro, Västerås, Eskilstuna,<br />
Stockholm och Karlstad.<br />
Utbyggna<strong>den</strong> av regional snabbtågstrafik kräver att<br />
spårkapacitet och resandeunderlag ger utrymme för<br />
ettsådant trafiksystem, utan att förutsättningarna för<br />
<strong>den</strong> regionala stomtrafiken försämras.<br />
Samhällets åtagande för <strong>den</strong> regionala snabbtågstrafiken<br />
bör i första hand avse att säkerställa en fortsatt<br />
utbyggnad av infrastruktur samt delta i samarbeten<br />
eller sluta avtal om trafikplanering, information och<br />
prissystem.<br />
Regionbussar kompletterar tåg och expressbuss<br />
Ett utbyggt stomnät med regionaltåg och expressbussar<br />
skapar förutsättningar för ett kollektivt resande för<br />
majoriteten av befolkningen mellan de största målpunkterna<br />
och i de viktigaste pendlingsrelationerna.<br />
Men då tågen och expressbussarna prioriterar restid<br />
och turtäthet innebär det att trafiken passerar de människor<br />
och målpunkter som finns i mindre orter och på<br />
landsbyg<strong>den</strong>. Tågen och expressbussarna kompletteras<br />
därför med regionbussar. Regionbussarna trafikerar i<br />
huvudsak samma stråk som regionaltågen och expressbussarna,<br />
men gör fler stopp. Prioritet för <strong>den</strong>na trafik<br />
ligger snarare på geografisk täckning än restid.<br />
En standard som bör eftersträvas är timmestrafik hela<br />
trafikdygnet (ca 06-23) vardagar, förstärkt till halvtimmestrafik<br />
i rusningstid och varannantimmestrafik<br />
på helger. I vissa relationer är det nödvändigt att be -<br />
25
driva tätare trafik medan det också finns och framöver<br />
kommer att finnas relationer där timmestrafik inte kan<br />
motiveras avseende kostnaderna och resandeunderlag.<br />
I de fall där turen går inom stomnätet är det rimligt att<br />
varannan tur trafikeras med expressbuss eller tåg och<br />
varannan med regionbuss.<br />
Närtrafik<br />
Även om en betydande majoritet av länets befolkning<br />
bor i de större tätorterna, finns det förstås också<br />
boende på landsbyg<strong>den</strong>. Denna bebyggelse är generellt<br />
mer spridd och därmed svårare att försörja med<br />
en snabb och effektiv kollektivtrafik. Vid sidan om de<br />
mer trafikerade stråken finns det därför ett behov av<br />
en kollektivtrafik som är anpassad efter en mer spridd<br />
befolkning och ett mindre resandeunderlag. Denna trafik<br />
kan vara linje- och tidtabellslagd, men kan också<br />
vara linjelagd eller yttäckande anropsstyrd trafik. En<br />
utvecklad närtrafik skulle innebära att de som idag<br />
har sämst tillgänglighet till arbetsmarknad och service<br />
skulle få de största förbättringarna.<br />
Tätortstrafik<br />
I tätbebyggda områ<strong>den</strong> ökar kraven på kortare gångavstånd<br />
mellan bebyggelse och kollektivtrafik. Utgångspunkten<br />
är att där det bor och arbetar flest ska även<br />
tillgången till kollektivtrafik vara störst och gångavstån<strong>den</strong><br />
hållas korta. Detta ger största samhällsekonomiska<br />
effektivitet. I länet är det i första hand Örebro<br />
och Karlskoga som är i behov av tätortstrafik i någon<br />
större omfattning.<br />
I de nämnda tätorterna finns ett antal målpunkter<br />
som behöver vara tillgängliga för människor som har<br />
sitt boende utanför dessa tätorter. Det kan handla om<br />
större utbildningsinstitutioner, arbetsplatser eller sjukhus.<br />
Tätortstrafiken är därför i högsta grad en regional<br />
angelägenhet, och ställer höga krav på smidiga byten<br />
med korta väntetider. En basturtäthet om 30 minuter är<br />
en utgångs-punkt för tätortstrafiken. I vissa relationer<br />
är det nödvändigt att bedriva tätare trafik medan det<br />
också finns och framöver kommer att finnas relationer<br />
där halvtimmestrafik inte kan motiveras avseende<br />
kostnaderna och resandeunderlag.<br />
I stora delar av tätortstrafiken är yttäckningen viktigast,<br />
att bussen går där invånarna bor och att <strong>den</strong> trafikerar<br />
stora målpunkter. I vissa stråk, där det är stora<br />
resandeströmmar, finns det skäl att ha expressbussar<br />
med gen linjesträckning och bussprioritering.<br />
Länsöverskridande kollektivtrafik<br />
Ett syfte med <strong>den</strong> nya lagen är att möjligheterna att<br />
resa kollektivt även över länsgräns ska förbättras och<br />
att befintliga länsgränser inte ska utgöra ett hinder.<br />
I Regional översiktlig planering för Örebroregionen<br />
finns det uttalat att de viktigaste målpunkterna utanför<br />
länet när det gäller arbets- och studiependling sker<br />
längs stråken mot Karlstad, Västerås, Eskilstuna, Ludvika<br />
och Stockholm. Detta baseras på att det i dagsläget<br />
sker flest pendlingsresor i dessa relationer.<br />
På kartan på sidan 27 finns det dessutom stråk som<br />
inte är prioriterade ur pendlingssynpunkt för Örebro<br />
läns del. Det gäller stråken mot Mariestad, Töreboda<br />
och Skövde samt Vingåker och Katrineholm. Dessa<br />
stråk har emellertid pekats ut som prioriterade av<br />
Västra Götaland respektive Sörmland. Det kan också<br />
finnas behov av trafik mot Mjölby, för att skapa ett<br />
samman hängande trafiksystem mot Östergötland och<br />
möjliggöra resor med tåg till Linköping/Norrköping.<br />
Stråken finns beskrivna på kartan för att möjliggöra<br />
framtida sammanhängande regionaltågssystem som<br />
tillgodoser flera läns intressen.<br />
Princip för prissystem<br />
Prissättningen av kollektivtrafikresorna i Örebro län<br />
följer några huvudprinciper:<br />
1. Avståndsrelaterade priser i landsbygdstrafik – priset<br />
stiger med resans längd<br />
2. I huvudsak enhetspris i tätortstrafik<br />
3. Mängdrabatt för frekventa resor – rabattkort och<br />
periodkort<br />
4. Kategorirabatt för barn och skolungdomar<br />
Under <strong>2012</strong>-2013 skall hela prissystemet utredas.<br />
Målsättningen är att förbättra systemets funktion så<br />
att det kan bidra till att attrahera fler resenärer samtidigt<br />
som tillförsel av intäkter inte äventyras. Systemet<br />
skall också vara konsekvent och ge lika förutsättningar<br />
i hela länet.<br />
26
Mot<br />
Ludvika<br />
Ställdalen<br />
Högfors<br />
KOPPARBERG<br />
Stomjärnväg<br />
Expressbusslinje<br />
Orter som trafikeras med:<br />
Regionbusstrafik<br />
Närtrafik/skolskjuts<br />
HÄLLEFORS<br />
Hjulsjö<br />
Ramsberg<br />
Grythyttan<br />
Nyhyttan<br />
Storå<br />
Stråssa<br />
Gusselby<br />
Hägernäs<br />
Morskoga<br />
Mot Fagersta<br />
Loka brunn<br />
LINDESBERG<br />
Ås<br />
Hammarby<br />
Vedevåg<br />
Rockhammar<br />
Kedjeåsen<br />
Gyttorp<br />
NORA<br />
Finnåker<br />
Karlsdal<br />
Frövi<br />
Mot<br />
Kristinehamn<br />
Äspedalen<br />
Dalkarlsberg<br />
Klockhammar<br />
Ånnaboda<br />
KARLSKOGA<br />
N.Kil<br />
Garphyttan<br />
Lekhyttan<br />
Vintrosa Latorp<br />
DEGERFORS<br />
Lanna<br />
FJUGESTA<br />
Mullhyttan<br />
Ölmbrotorp<br />
Hovsta<br />
Ödeby<br />
Glanshammar<br />
ÖREBRO<br />
Ekeby/Almby<br />
Norra Bro<br />
Marieberg<br />
Norrbyås<br />
Mosås<br />
Fellingsbro<br />
Stora Mellösa<br />
O<strong>den</strong>sbacken<br />
Hjälmaren<br />
Mot<br />
Arboga,<br />
Västerås,<br />
Eskilstuna<br />
och<br />
Stockholm<br />
Åtorp<br />
Svartå<br />
Hasselfors<br />
Brändåsen<br />
KUMLA<br />
Sköllersta<br />
Hampetorp<br />
Läppe<br />
Östansjö<br />
Pålsboda<br />
Kilsmo<br />
LAXÅ<br />
Vretstorp<br />
Åsbro<br />
HALLSBERG<br />
Brevens<br />
Bruk<br />
Mot<br />
Katrineholm<br />
Finnerödja<br />
Röfors<br />
Mot<br />
Mariestad,<br />
Töreboda<br />
och Skövde<br />
ASKERSUND<br />
Åmmeberg Mariedamm<br />
Zinkgruvan<br />
Hammar<br />
Hjortkvarn<br />
Olshammar<br />
Vättern<br />
Mot<br />
Mjölby,<br />
Linköping/Norrköping<br />
Figur:<br />
Inriktning för det framtida behovet<br />
av trafikering<br />
27
5 Mål<br />
Övergripande mål<br />
Kollektivtrafiken ska bidra till att målen i Utvecklingsstrategin<br />
för Örebroregionen nås. I utvecklingsstrategin<br />
finns ett antal målområ<strong>den</strong> utpekade, som tillsammans<br />
ska bidra till förverkligandet av visionen. Ett av dessa<br />
målområ<strong>den</strong> är ”Aktiv regionförstoring”, vilket kan<br />
betraktas som en del i det övergripande mål för trafikförsörjningsprogrammet.<br />
Det finns också ambitiösa<br />
klimat- och miljömål i länet.<br />
För att bidra till att målen i utvecklingsstrategin nås behöver<br />
kollektivtrafiken fokusera på flera olika områ<strong>den</strong>:<br />
Kollektivtrafiken ska sörja för goda transporter mellan<br />
bostäder, jobb och samhällsservice. Kollektivtrafiken<br />
ska vara tillgänglig för alla resenärer, vara långsiktigt<br />
hållbar och vara ett attraktivt sätt att resa.<br />
I Regional översiktlig planering för Örebroregionen<br />
finns en rad rekommendationer för hur <strong>den</strong> rumsliga<br />
planeringen kan bidra till att målen i utvecklingsstrategin<br />
nås. Regional översiktlig planering har i stor<br />
utsträckning varit styrande för utformningen av målen i<br />
trafikförsörjningsprogrammet.<br />
Målen förutsätter att kollektivtrafikmyndigheten, kommuner,<br />
trafikverket och andra berörda aktörer samordnar<br />
ett strategiarbete där nödvändiga åtgärder i<strong>den</strong>tifieras.<br />
Aktiv regionförstoring och ett hållbart trafiksystem<br />
Tillgänglighet till<br />
arbetsmarknad och<br />
samhällsservice<br />
Tillgänglighet för<br />
personer med funktionsnedsättning<br />
Långsiktigt hållbar<br />
resa<br />
Attraktiv resa<br />
28
Målområde Tillgänglighet till arbetsmarknad och samhällsservice<br />
En nyckelfaktor för att bidra till regionförstoring är en<br />
kollektivtrafik som skapar god tillgänglighet till arbetsmarknad<br />
och samhällsservice.<br />
Snabba kollektivtrafikförbindelser och ett välanpassat<br />
trafikutbud innebär att människor kan nå fler arbetstillfällen<br />
inom samma restid. På samma gång skapar det ett<br />
större utbud av arbetskraft för närings- och arbetslivet.<br />
Delmål<br />
• Alla kommunhuvudorter i länet ska integreras med<br />
Örebro arbetsmarknadsområde.<br />
• Arbetsmarknaderna i och gränsande till Örebro län<br />
ska knytas samman till en gemensam arbetsmarknadsregion.<br />
• Tågens och bussens punktlighet ska öka.<br />
• Restidskvoten mellan:<br />
○○<br />
Tåg och bil ska vara högst 0,8<br />
○○<br />
Expressbuss och bil ska vara högst 1,2<br />
○○<br />
Regionbuss och bil ska vara högst 1,3<br />
○○<br />
Närtrafik och bil ska vara högst 1,5<br />
○○<br />
Tätortstrafik och bil ska vara högst 1,5<br />
• År 2020 ska andelen arbetspendlande med kollektivtrafiken<br />
ha fördubblats jämfört med 2006.<br />
• Biljettsystemet ska vara anpassat för resor över<br />
länsgräns<br />
• Trafikutbudet är långsiktigt<br />
Strategi för att nå målen<br />
• Tillsammans med Mälab, TiB, Trafikverket och<br />
tågoperatörer fortsätta driva frågan om tågens punktlighet<br />
och kvalitet.<br />
• Minska restidskvoten genom att arbeta för bättre<br />
kapacitet och ökad turtäthet för persontåg och buss,<br />
samt verka för förbättrad framkomlighet i viktiga<br />
kollektivtrafikstråk.<br />
• Utveckla länets stomtrafik.<br />
• Förbättra resenärsinformationen. Driva på förbättring<br />
och utveckling av trafikinformation och tekniska<br />
system, exempelvis realtidsinformation.<br />
• Utveckla trafiken i områ<strong>den</strong> med lågt resandeunderlag.<br />
Hitta lösningar för en trafik som passar olika<br />
resbehov och varierande resfrekvens med syfte att<br />
utveckla en såväl tillgänglig som miljö- och kostnadseffektiv<br />
kollektivtrafik.<br />
• Höja stombusshållplatsernas standard.<br />
• Utveckla samarbetet avseende trafik och taxor över<br />
länsgränserna.<br />
• Arbeta för att resenärer ska uppleva kollektivtrafiken<br />
som ett prisvärt alternativ till bilen.<br />
• Minska tidsåtgång vid på- och avstigning.<br />
29
Målområde: Tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning<br />
Målområdet tar avstamp i indivi<strong>den</strong>s resmöjlighet<br />
oavsett förmåga. För att möjliggöra en god tillgänglighet<br />
för alla, behöver kollektivtrafiken och <strong>den</strong> anslutande<br />
infrastrukturen anpassas efter alla resenärers<br />
förutsättningar. Elementärt i detta sammanhang är<br />
att hela resan beaktas: anslutning, hållplats, resecentrum,<br />
påstigning, resan, avstigning.<br />
Delmål<br />
• Den byggda miljön på resecentrum, bytespunkter<br />
och hållplatser ska anpassas till grupper med<br />
funktionsnedsättning.<br />
• Fordonen ska anpassas till grupper med funktionsnedsättning.<br />
• Informationssystem ska anpassas till grupper med<br />
funktionsnedsättning.<br />
Strategi för att nå målen<br />
• I samverkan med kommuner, Trafikverket, intresseorganisationer<br />
och kollektivtrafikbranschen ska<br />
myndigheten verka för att <strong>den</strong> byggda miljön,<br />
linjetrafik och informationssystem anpassas till<br />
funktionsnedsatta och håller <strong>den</strong> standard som<br />
lagen kräver.<br />
• Krav på fordonens standard och anpassning till<br />
funktionsnedsatta ska ställas vid upphandling..<br />
30
Målområde: Långsiktigt hållbar resa<br />
Detta målområde tar avstamp i de miljöeffekter som<br />
uppstår av resandet. Målet ska ses mot bakgrund att kollektivtrafiken<br />
är att betrakta som ett transportmedel med<br />
förhållandevis små negativa miljöeffekter jämfört med<br />
bilen. Målen inriktas därför inte bara på kollektivtrafikens<br />
miljöpåverkan, utan även på de miljöeffekter som<br />
uppstår av samtliga persontransporter.<br />
Delmål<br />
• År 2020 ska andelen arbetspendlande med kollektivtrafiken<br />
ha fördubblats jämfört med 2006.<br />
• År 2020 ska klimatpåverkan från länets kollektivtrafik<br />
ha minskat med 20 procent jämfört med<br />
2010.<br />
• År 2020 ska länets kollektivtrafik drivas till 100<br />
procent av förnybara drivmedel.<br />
Strategi för att nå målen<br />
• I samverkan med kollektivtrafikbranschen verka<br />
för ett minskat beroende av fossila bränslen.<br />
• I samverkan med kommuner och Trafikverket<br />
verka för att <strong>den</strong> byggda miljön och nya utbyggnadsområ<strong>den</strong><br />
anpassas så att bränsleförbrukningen<br />
minskar vid trafikering.<br />
• I samverkan med kommuner, fastighetsägare och<br />
Trafikverket verka för tillgänglighet med kollektivtrafik<br />
framför bil vid planering av handelsområ<strong>den</strong>.<br />
• I samband med upphandling ställa krav på ökad<br />
andel förnybara bränslen, vilket även innebär<br />
ökad energieffektivisering. I samband med<br />
upphandling även verka för att minska bullerstörningar<br />
från kollektivtrafiken genom bullerkrav på<br />
fordon.<br />
Kväveoxider:<br />
För kollektivtrafiken i länet är utsläppen av kväveoxider redan mycket lågt<br />
med 3,2 g/kWh år 2011.<br />
Partiklar:<br />
Partikelutsläppen för Länstrafiken Örebros trafik låg på 0,02 g/kWh år 2011,<br />
vilket är <strong>den</strong> rekommenderade basnivån. Vi ska verka för att införa branschens<br />
”utökade krav”. Även ny lagstiftning som förväntas komma år 2013<br />
kommer att bidra till att partikelutsläppen minskas ytterligare.<br />
Koldioxid:<br />
Nettoutsläppen av koldioxid, som är en klimatpåverkande gas, minskar<br />
genom minskad användning av fossila bränslen. 35 procent av Länstrafikens<br />
körda fordonskilometer utfördes med förnybart bränsle.<br />
31
Målområde Attraktiv resa<br />
Detta målområde utgår från hur resenären upplever<br />
resan. Målen omfattar hela resan, det vill hur attraktiviteten<br />
och funktionaliteten upplevs från det att resan<br />
planeras till resans slutliga målpunkt.<br />
Delmål<br />
• Det ska vara enkelt att finna information om<br />
resmöjligheter.<br />
• Det ska vara enkelt att förstå prismodellen, boka<br />
och betala resan.<br />
• Alla ska uppleva kollektivtrafiken som ett attraktivare<br />
alternativ än bilen och som trygg, pålitlig<br />
och säker.<br />
• Den fysiska utformningen av hållplatser och<br />
gångvägar till hållplatsen ska vara tillfredsställande<br />
ur trafiksäkerhetssynpunkt och trygghetsaspekter.<br />
Särskilt barnens specifika förutsättningar<br />
ska beaktas.<br />
Strategi för att nå målen<br />
• I samverkan med kommunerna och andra aktörer<br />
arbeta för nollvisionen, som innebär att ingen ska<br />
dödas i trafiken.<br />
• Myndigheten ska ställa krav på fordonens säkerhetsutrustning<br />
och trafikutövarnas bemötande<br />
och kompetens.<br />
• I samverkan med Trafikverket, kommuner, Polisen,<br />
lokala BRÅ med flera verka för att vägen till<br />
och från hållplatser och resecentra förbättras ur<br />
ett trygghetsperspektiv.<br />
• I samverkan med Trafikverket och kommunerna<br />
verka för att både vuxnas och barns specifika förutsättningar<br />
och behov beaktas vid planering av<br />
<strong>den</strong> fysiska utformningen av hållplatser, resecentrum,<br />
gångtunnlar och gångvägar.<br />
• I samverkan med branschen verka för att information<br />
om resmöjligheter och priser blir mer<br />
tillgängliga.<br />
• Myndigheten ska verka för att bättre anpassa<br />
prismodeller och sortimentet av färdbevis.<br />
• I samverkan med branschen verka för att skapa<br />
enkla, tydliga och gemensamma betalnings- och<br />
bokningssystem.<br />
• I samverkan med branschen verka för hög komfort<br />
i fordonen.<br />
• Arbeta för att bussarna ska gå på fasta minuttal,<br />
styv tidtabell.<br />
32
6 Genomförande och ekonomi<br />
Arbetsfördelning<br />
Planering och genomförande av <strong>den</strong> allmänna och<br />
linjelagda kollektivtrafiken handläggs av kollektivtrafikmyndigheten.<br />
För finansiering av kollektivtrafikmyndighetens uppdrag<br />
har det gjorts en skatteväxling mellan kommunerna<br />
i länet och Landstinget i Örebro län. Respektive<br />
kommun står för sina kostnader av tillköp.<br />
Samverkan<br />
I nuläget finns ingen modell för hur en konkurrensneutral<br />
fördelning av kapacitet till resecentrum och<br />
hållplatslägen ska ske. Som tidigare angetts i programmet<br />
behöver detta utredas mer ingående i särskild<br />
ordning. Här ligger emellertid en del av ansvaret hos<br />
de kommersiella aktörerna som vill verka på markna<strong>den</strong><br />
att ta kontakt med ansvarig väghållare eller<br />
markägare för att förbereda för ny trafik. Särskilt viktigt<br />
är dialog och samverkan där det kan tänkas uppstå<br />
kapacitetsbrist i infrastrukturen.<br />
Andra områ<strong>den</strong> för dialog och samverkan kan vara<br />
periodkortsgiltighet och biljettmaskinsystem samt<br />
olika tekniska system för exempelvis bussprioritering<br />
vid trafikljus och realtid. Att ingå i dessa system är<br />
förknippat med kostnader och kräver även viss framförhållning.<br />
Framtida samverkansformer ska utvecklas mellan kollektivtrafikmyndigheter,<br />
planupprättare för investering<br />
i transportinfrastruktur, väghållare och kommersiella<br />
aktörer. Gra<strong>den</strong> av samverkan kommer troligen att variera<br />
från fall till fall och baseras på de övergripande<br />
målen och delmål som framgår i trafikförsörjningsprogrammet.<br />
Miljöpåverkan<br />
Trafikförsörjningsprogrammet har vid genomförande<br />
av målen positiv miljöpåverkan. Detta sker framförallt<br />
på miljösidan när människor åker kollektivt och allt<br />
fler väljer det kollektiva resandet.<br />
Marknadstillträde<br />
Transportstyrelsen anger i sin författningssamling<br />
TSFS <strong>2012</strong>:2 de regler som gäller för anmälan om<br />
trafikstart för kommersiell trafik.<br />
Anmälningsskyldighet när kollektivtrafik påbörjas<br />
4 § En anmälan från ett kollektivtrafikföretag om att<br />
det har för avsikt att på kommersiell grund bedriva<br />
kollektivtrafik ska vara <strong>den</strong> regionala kollektivtrafikmyndigheten<br />
tillhanda senast 21 dagar innan kollektivtrafiken<br />
påbörjas. Av anmälan ska framgå på vilken<br />
eller vilka linjer företaget avser att bedriva kollektivtrafik<br />
samt när kollektivtrafiken påbörjas.<br />
Anmälningsskyldighet när kollektivtrafik upphör<br />
5 § En anmälan från ett kollektivtrafikföretag om att<br />
det har för avsikt att upphöra att bedriva kollektivtrafik<br />
på kommersiell grund ska vara <strong>den</strong> regionala kollektivtrafikmyndighet<br />
som berörs tillhanda senast 21<br />
dagar innan kollektivtrafiken upphör. Av anmälan ska<br />
framgå vilken eller vilka linjer anmälan avser och när<br />
kollektivtrafiken ska upphöra.<br />
Information om trafikutbud<br />
Organ till vilket information om trafikutbud ska lämnas<br />
6 § Information om trafikutbud enligt 4 kap. 2 § lagen<br />
(2010:1065) om kollektivtrafik ska lämnas till Samtrafiken<br />
i Sverige AB.<br />
När information om trafikutbud ska lämnas<br />
7 § Information om trafikutbud ska, om det inte finns<br />
särskilda skäl för det, lämnas senast 21 dagar innan<br />
trafiken påbörjas, ändras eller upphör.<br />
När förändringar av betydelse sker i trafikutbudet<br />
senare än vad som sägs i första stycket på grund av<br />
omständigheter som kollektivtrafikföretaget inte kunnat<br />
förutse ska information om det ändrade trafikutbudet<br />
lämnas snarast.<br />
Trafikplikt<br />
Myndigheten fattar beslut om trafikplikt i särskild<br />
ordning. I samband med detta anges utbudet i form<br />
av linjer och geografiskt område. Det är av betydelse<br />
att <strong>den</strong> trafikering som då pekas ut också fullt ut är<br />
finansierad.<br />
33
7 Uppföljning<br />
Revidering av programmet<br />
Trafikförsörjningsprogrammet kommer att revideras<br />
en gång per mandatperiod, men följas upp en gång per<br />
år. Under verksamhetsåret kommer också delmålen<br />
och strategierna för att nå målen särskilt följas upp.<br />
Uppföljningen kommer även att användas för att se<br />
över <strong>den</strong> upphandlad trafiken.<br />
Syftet<br />
Syftet är att följa om kollektivtrafiken utvecklas i<br />
riktning mot uppsatta övergripande mål och delmål i<br />
trafikförsörjningsprogrammet, samt att strategierna<br />
för att nå målen är rimliga. Målen i trafikförsörjningsprogrammet<br />
avser all kollektivtrafik, både tilldelad,<br />
upphandlad och kommersiell trafik. Därmed ska även<br />
uppföljningen omfatta dessa delar.<br />
Tidplan för uppföljning<br />
Uppföljningen dokumenteras i en uppföljningsrapport<br />
som skickas ut på remiss till kommunerna tillsammans<br />
med förslag till inriktning för kommande års verksamhetsförändringar.<br />
Kommunerna ges då möjlighet att<br />
lämna formella yttran<strong>den</strong>. Remissperio<strong>den</strong> kommer<br />
att utarbetas framöver. Avstämning med andra aktörer<br />
kommer också göras, särskilt med regionala kollektivtrafikmyndigheter<br />
i grannlänen.<br />
Principer för uppföljning kommer att utarbetas under<br />
<strong>2012</strong> och beskrivas i separat dokument. I samband<br />
med att kollektivtrafikmyndigheten redovisar sitt<br />
årliga ekonomiska resultat redovisas också måluppfyllelse<br />
för trafiken. För att få en heltäckande bild är<br />
det nödvändigt att även kommersiella aktörer tar fram<br />
underlag till <strong>den</strong> årliga uppföljningen.<br />
Nationella uppföljningar kan tänkas ske, vilka förhoppningsvis<br />
kan ge värdefull information om kollektivtrafikens<br />
utveckling och eventuella jämförelser med<br />
andra län.<br />
Till var och ett av de fyra målen finns ett antal delmål<br />
och strategier definierade, se kap 5. Strategierna<br />
beskriver vilken typ av åtgärder som är relevant för att<br />
nå målen.<br />
34
Ärende 19<br />
Ansökan omkörningsförbud på E18 genom Karlskoga tättbebyggt område
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-29 SBN <strong>2012</strong>.0111<br />
Handläggare:<br />
Agnetha Köhler<br />
Förbud mot omkörning med tung lastbil på E18<br />
Sammanfattning<br />
Längs E18 inom Karlskoga kommuns tättbebyggda område genomförs<br />
ett försök med sänkt hastighet för närvarande. Hastighetsgränsen har<br />
sänkts från 70 km/h till 60 Km/h och försöket löper fram till och med<br />
31 oktober <strong>2012</strong>. Beslut om att sänka hastigheten på försök längs E 18<br />
har fattats av myndighetsnämn<strong>den</strong>.<br />
Hastighetssänkningen har dock inte inneburit en lättnad av <strong>den</strong> bullerproblematik<br />
samt trafiksäkerhetsrisk som uppstår när tunga fordon kör<br />
om så frekvent som sker längs E 18 genom Karlskoga. Många kommuninvånare<br />
upplever problem med trafiksäkerhet och buller längs sträckan<br />
och känner stor frustration över rådande situation. Karlskoga kommun<br />
har tidigare hos dåvarande Vägverket ansökt om omkörningsförbud för<br />
tung trafik men utan framgång<br />
Därför föreslår samhällsbyggnadsförvaltningen att en ansökan lämnas in<br />
till länsstyrelsen i Örebro län avseende förbud mot omkörning med tung<br />
lastbil längs E18 inom Karlskogas tättbebyggda område. Det är länsstyrelsen<br />
som fattar beslut om bland annat omkörningsförbud längs E18<br />
och väghållaren, som i detta fall är Trafikverket, fungerar som samrådande<br />
instans.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-22<br />
Tidigare begäran hos Vägverket om omkörningsförbud för tung trafik på<br />
E18.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutar att ansöka hos länsstyrelsen i Örebro<br />
län om förbud mot omkörning med tung lastbil längs E18 inom tättbebyggt<br />
område i Karlskoga.<br />
Agnetha Köhler<br />
Trafikingenjör
<strong>2012</strong>-05-29<br />
2 (2)<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Kommunfullmäktige
Ärende 20<br />
Uppföljning av avtal - Regional kollektivtrafikmyndighet
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-30<br />
Handläggare:<br />
Stefan Larsson<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Uppföljning av avtal med regional kollektivtrafikmyndighet<br />
i Örebro län<br />
Sammanfattning<br />
Karlskoga kommun har tillsammans med övriga elva kommuner i Örebro<br />
län tecknat avtal med <strong>den</strong> regionala kollektivtrafikmyndigheten. Detta<br />
avtal började gälla <strong>2012</strong>-01-01 i samband med att <strong>den</strong> nya lagen om<br />
kollektivtrafik (SFS 2010:1065) trädde i kraft.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> har enligt gällande reglemente ansvaret för<br />
trafikförsörjning och kollektivtrafiksamordning och då landstinget har<br />
planerat att genomföra ett uppföljningsmöte i augusti <strong>2012</strong> vore det<br />
lämpligt att nämn<strong>den</strong> var representerade på detta möte.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen föreslår därför att samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong><br />
utser en ledamot som deltar i <strong>den</strong> planerade utvärdering av det<br />
avtal som ingåtts.<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>2012</strong>-05-30<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s förslag till beslut<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutar att utse Sven-Olov Axelsson (S) till<br />
nämn<strong>den</strong>s företrädare vid <strong>den</strong> planerade uppföljningen i augusti <strong>2012</strong> av<br />
avtalet gällande regional kollektrafikmyndighet i Örebro län.<br />
Vidare beslutar samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> att Liselotte Eriksson (S)<br />
skall vara ersättare till Sven-Olov Axelsson (S) om <strong>den</strong>ne får förhinder<br />
att delta i uppföljningsmötet.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef<br />
Beslutet expedieras till:<br />
Kommunstyrelsen<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen
Ärende 21<br />
Vattenskyddsområde och föreskrift avseende Gälleråsen och Timsälven
Tjänsteskrivelse<br />
<strong>2012</strong>-05-23 SBN 2009.0091<br />
Handläggare:<br />
Susanne Jarl<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong><br />
Förslag till vattenskyddsområde och -föreskrifter<br />
gällande Gälleråsen och Timsälven<br />
Sammanfattning<br />
Huvudmannen för dricksvattenförsörjningen i kommunen har till uppgift<br />
att skydda tillgång och kvalitet på dricksvatten för nuvarande och<br />
framtida generationer. Genom att upprätta skyddsområde med tillhörande<br />
föreskrifter erhålls ett bättre skydd för dricksvattnet. I dagsläget finns<br />
skyddsområde och skyddsföreskrifter för grundvattnet i Gälleråsen<br />
fastställda 1997 emedan ytvattnet i Timsälven helt saknar skyddsområde.<br />
Genom att revidera nuvarande föreskrifter samt fastställa skydd för<br />
ytvattentäkten i enlighet med Naturvårdsverkets allmänna råd förstärks<br />
skyddet för dricksvattenförsörjningen i Karlskoga kommun.<br />
En ansökan om reviderat skyddsområde för Gälleråsen och nytt<br />
skyddsområde för Timsälven med tillhörande skyddsföreskrifter skickas<br />
till länsstyrelserna i Örebro och Värmland som tar det slutgiltiga beslutet<br />
om fastställande.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutade <strong>den</strong> 13 mars <strong>2012</strong> att återremittera<br />
ärendet till samhällsbyggnadsförvaltningen för ytterligare översyn av<br />
ärendet. Nämn<strong>den</strong> utsåg även en arbetsgrupp bestående av Hans Muth<br />
(M) och Tobias Isaksson (V) som tillsammans med förvaltningen skulle<br />
bereda föreskrifterna till kommande nämnd. Arbetsgruppen har<br />
sedermera diskuterat föreskrifterna och gjort vissa justeringar i § 6<br />
Upplag av timmer där det i förslag till föreskrift medges avyttring av<br />
timmer, flis eller spån i motsvarande omfattning som hushållsändamål.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> föreslås besluta att föreslå fullmäktige att<br />
tillstyrka förslaget till vattenskyddsområde för Gälleråsen, inklusive<br />
tillhörande skyddsföreskrifter, samt förslaget till vattenskyddsområde för<br />
Timsälven, inklusive tillhörande skyddsföreskrifter och skicka ansökan<br />
om fastställande till länsstyrelserna i Örebro och Värnlands län.<br />
g:\stab\förvaltningschef\sbn\utskick <strong>2012</strong>-06-01\ären<strong>den</strong> sbn 1 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>\ärende 21\tjänsteskrivelse vattenskyddsområde timsälven och gälleråsen.doc<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Fakturahantering 0586-610 00 samhallsbyggnad@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS Box 50755 TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Skrantahöjdsvägen 35 202 71 MALMÖ 0586-610 19 www.karlskoga.se 212000-1991
<strong>2012</strong>-05-23<br />
2 (4)<br />
Beslutsunderlag<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 23 maj <strong>2012</strong><br />
Bilagor:<br />
1. Vattenskyddsområde Gälleråsen; Förslag till skyddsföreskrifter<br />
daterade <strong>2012</strong>-05-23 samt karta daterad 2011-09-26.<br />
2. Vattenskyddsområde Timsälven; Förslag till skyddsföreskrifter<br />
daterad <strong>2012</strong>-05-23 samt karta daterad 2011-09-26.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll <strong>den</strong> 13 mars <strong>2012</strong>, § 29<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 20 december 2011, § 255<br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 15 november 2011 § 238<br />
Kommunstyrelsens protokoll <strong>den</strong> 31 oktober 2011 § 224<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong>s protokoll <strong>den</strong> 10 oktober 2011 § 106<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 27 september 2011<br />
med reviderade kartmaterial för Gälleråsens och Timsälvens<br />
vattenskyddsområde.<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslut <strong>den</strong> 15 <strong>juni</strong> 2011 SBN § 82<br />
Mer information finns under www.karlskoga.se under ”Miljö” och länk<br />
till höger ”Vattenskyddsområde Timsälven och Gälleråsen”<br />
Bakgrund<br />
Dricksvatten är vårt mest betydelsefulla livsmedel. För att skydda<br />
dricksvattnet och skapa förutsättningar för ett dricksvatten av hög kvalitet<br />
även i framti<strong>den</strong> krävs att yt- och grundvattentäkter skyddas.<br />
Det är huvudmannen för dricksvattenförsörjningen som har ansvaret för<br />
att tillgång och kvalitet på vattnet tryggas långsiktigt. Genom att inrätta<br />
vattenskyddsområde och tillhörande föreskrifter ges dricksvattenförekomsten<br />
ett specifikt skydd.<br />
Efter det att huvudmannen har upprättat ett förslag om vattenskyddsområde<br />
och tillhörande föreskrifter är det länsstyrelsen som beslutar om<br />
fastställande av vattenskyddsområde (7 kapitlet 21 och 22 §§<br />
miljöbalken). För Karlskogas del fastställs vattenskyddsområdet för<br />
Gälleråsen av länsstyrelsen i Örebro medan vattenskyddsområde för<br />
Timsälven fastställs av länsstyrelserna i både Örebro och Värmland<br />
eftersom vattenskyddsområdet berör kommuner i båda länen (Karlskoga i<br />
Örebro län och Storfors kommun i Värmlands län).<br />
Arbetet med att revidera vattenskyddsområdet för grundvattentäkten vid<br />
Gälleråsen samt upprätta nytt skyddsområde för ytvattentäkten i<br />
Timsälven har pågått sedan 2007. Arbetet leds av en projektgrupp med<br />
representanter från samhällsbyggnadsförvaltningen, Karlskoga Energi<br />
och Miljö och konsult från SWECO Environment. Som stöd i arbetet har<br />
Naturvårdsverkets allmänna råd (NFS 2003:16) och Naturvårdsverkets<br />
handbok (2010:5) om vattenskyddsområde använts. Flertal samråd och<br />
tillfällen att lämna synpunkter har funnits under processens gång och
<strong>2012</strong>-05-23<br />
3 (4)<br />
berörda privatpersoner, företagare, intresseorganisationer, andra<br />
myndigheter med flera har delgetts förslag till vattenskyddsområde och<br />
föreskrifters utformning allteftersom arbetet fortskridit.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
Vattenskyddsföreskrifter är en förstärkning till miljöbalken och<br />
tillhörande förordningar och syftet är att skydda tillgång och kvalitet på<br />
dricksvatten för nuvarande och kommande generationer. Innehåll och<br />
utformning av förslag till föreskrifter för Timsälvens och Gälleråsens<br />
vattenskyddsområde följer Naturvårdsverkets allmänna råd (NFS<br />
2003:16) och Naturvårdsverkets handbok (2010:5) om vattenskyddsområde.<br />
Förslaget har tagits fram i samarbete med en kvalificerad konsult<br />
och har samråtts med länsstyrelsen som är <strong>den</strong> beslutande myndigheten i<br />
frågan.<br />
Föreskrifterna reglerar vilka ytterligare skyddsåtgärder utöver de som<br />
miljöbalken ställer som behövs för att skydda dricksvatten samt för vilka<br />
situationer där det krävs ansökan eller anmälan av verksamhet. I varje<br />
fall av ansökan sker enskild prövning av tillsynsmyndigheten, om det<br />
föreligger risk för dricksvattnet kan krav på försiktighetåtgärder ställas.<br />
De krav som ställs ska vara rimliga i förhållande till risk.<br />
Det har uppmärksammats att begränsningar gällande avverkning och<br />
upplag timmer, flis, spån och liknande var inkonsekventa och att det<br />
kunde tolkas som att det ställdes andra krav på upplag av timmer jämfört<br />
med flis och spån. Detta har justerats i förslaget till föreskrifter.<br />
I föreskriften undantas privatpersoners upplag av timmer, flis, spån och<br />
liknande för normalt husbehov från förbud och tillståndsplikt.<br />
Undantaget utökas till att även omfatta privatpersoners avyttring av<br />
timmer, flis och spån i motsvarande omfattning.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningens förslag till beslut<br />
1. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> förslår fullmäktige att tillstyrka<br />
förslaget till vattenskyddsområde för Gälleråsen (karta daterad<br />
2011-09-26) inklusive tillhörande skyddsföreskrifter (daterad<br />
<strong>2012</strong>-05-23) och därefter ansöka om fastställande hos<br />
länsstyrelsen i Örebro län.<br />
2. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> förslår fullmäktige att tillstyrka<br />
förslaget till vattenskyddsområde för Timsälven (karta daterad<br />
2011-09-26) inklusive tillhörande skyddsföreskrifter (daterad<br />
<strong>2012</strong>-05-23) och därefter ansöka om fastställande hos<br />
länsstyrelserna i Örebro och Värmlands län.
<strong>2012</strong>-05-23<br />
4 (4)<br />
Susanne Jarl<br />
Miljöchef<br />
Expedieras till:<br />
Kommunfullmäktige<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen/Miljökontoret<br />
Länsstyrelsen
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 1(9)<br />
VATTENSKYDDSOMRÅDE<br />
TIMSÄLVEN<br />
<strong>2012</strong>-051-182505-23<br />
Förslag till skyddsföreskrifter<br />
Allmänna upplysningar i anslutning till<br />
skyddsföreskrifterna<br />
Miljöbalkens allmänna hänsynsregler<br />
I miljöbalkens 2 kap. finns allmänna hänsynsregler som bl.a. innebär att<br />
alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidtar en<br />
åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta<br />
de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller<br />
motverka att verksamheten eller åtgär<strong>den</strong> medför skada eller olägenhet<br />
för människors hälsa eller miljön. Detta innebär att om en yt- eller<br />
grundvattentillgång utnyttjas eller kan antas komma att utnyttjas för<br />
vattentäkt, är alla som vill bedriva sådan verksamhet eller vidtaga<br />
sådana åtgärder i vatten eller på land som kan skada vattentillgången<br />
skyldiga att vidta de skyddsåtgärder, tåla de begränsningar av<br />
verksamheten och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som skäligen kan<br />
fordras för att förebygga eller förhindra skadan.<br />
Tillsynsmyndighet<br />
Länsstyrelsen i Örebro/Värmlands län fastställer vattenskyddsområdet<br />
och skyddsföreskrifterna. Enligt miljötillsynsförordningen 2011:13<br />
förordningen (1998:900) om tillsyn enligt miljöbalken är därmed<br />
länsstyrelsen tillsynsmyndighet. Efter framställning av<br />
kommunfullmäktige får dock länsstyrelsen överlåta tillsynsansvaret åt<br />
<strong>den</strong> kommunala nämnd som handlägger miljöfrågor.<br />
Spridning av kemiska bekämpningsmedel<br />
I Naturvårdsverkets föreskrifter om spridning av kemiska<br />
bekämpningsmedel, SNFS 1997:2, finns föreskrifter om användningen<br />
av bekämpningsmedel inom vattenskyddsområde. Kommentarer och
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 2(9)<br />
anvisningar till hur föreskrifterna ska tillämpas finns i Naturvårdsverkets<br />
allmänna råd 97:3 spridning av kemiska bekämpningsmedel och<br />
Naturvårdsverkets allmänna råd, NFS 2000:7, för tillståndsprövning<br />
enligt 14 §.<br />
Hantering av brandfarliga vätskor<br />
I Naturvårdsverkets föreskrifter, NFS 2003:24, om skydd mot mark- och<br />
vattenföroreningar vid lagring av brandfarliga vätskor, ställs särskilda<br />
krav inom vattenskyddsområde. Det innebär bl.a. att ytor, på vilka<br />
brandfarliga vätskor hanteras, skall utformas på ett sådant sätt att spill<br />
och läckage kan insamlas och omhändertas. Vidare skall<br />
informationsskylt om ”vattenskyddsområde” vara uppsatt vid påfyllningsrör<br />
för tank inom vattenskyddsområde. Cistern eller lösa behållare för en<br />
sammanlagd lagrad volym som är större än 250 liter skall ha sekundärt<br />
skydd. Detta gäller dock inte cistern som är belägen i pannrum eller<br />
motsvarande i bostadshus och som är under regelbun<strong>den</strong> uppsikt.<br />
Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte, enligt NFS 2003:24,<br />
befintliga cisterner och lösa behållare med tillhörande rörledningar<br />
installerade på en plats som vid tidpunkten för installationen inte<br />
utgjorde vattenskyddsområde.<br />
Ersättning<br />
Bestämmelser om ersättning för intrång i pågående markanvändning<br />
m.m. finns i 31 kap, miljöbalken. En fastighetsägare eller innehavare av<br />
särskild rätt till fastighet kan ha rätt till ersättning om föreskrifterna<br />
avsevärt försvårar pågående markanvändning. Detsamma gäller om<br />
mark tas i anspråk. Talan om ersättning eller krav på inlösen skall<br />
väckas hos miljödomstol inom ett år från det att det beslut på vilket<br />
anspråket grundas har vunnit laga kraft.<br />
Skyddsföreskrifterna och övrig lagstiftning<br />
Skyddsföreskrifterna meddelas med stöd av 7 kap. 22 § miljöbalken och<br />
har utformats med skyddsbehovet för Timsälven i egenskap av<br />
råvattentäkt för Karlskogas dricksvattenförsörjning i fokus. Föreskrifterna<br />
är i många avseen<strong>den</strong> en tillämpning och uttolkning av miljöbalkens<br />
intentioner som de uttrycks i miljöbalkens allmänna hänsynsregler (2<br />
kap. MB). I vissa fall kan dock föreskrifterna leda till ett större krav på<br />
försiktighet än vad som följer av miljöbalkens allmänna hänsynsregler.<br />
Ny lagstiftning eller bestämmelser enligt förordningar, som fastställts<br />
efter beslutsdatum för dessa föreskrifter och som utökar skyldigheterna<br />
inom här aktuellt skyddsområde, gäller utöver här meddelade<br />
föreskrifter.<br />
I föreskrifterna anges även under rubriken Generella bestämmelser<br />
hänvisningar till samt referat av viss annan lagstiftning m.m. som gäller<br />
inom skyddsområdet.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
FÖRSLAG TILL SKYDDSFÖRESKRIFTER<br />
Bilaga 1<br />
Sida 3(9)<br />
Nedan angivna föreskrifter skall gälla inom det vattenskyddsområde som<br />
anges på bifogade karta. Vattenskyddsområdet är indelat i<br />
vattentäktszon samt primär, sekundär respektive tertiär skyddszon.<br />
§1 Definitioner<br />
Med hantering avses i dessa föreskrifter en verksamhet eller åtgärd som<br />
utgörs av tillverkning, bearbetning, behandling, förpackning, förvaring,<br />
användning, omhändertagande, destruktion, konvertering, saluförande,<br />
överlåtelse och därmed jämförliga förfaran<strong>den</strong>.<br />
Kemiskt bekämpningsmedel definieras i 14 kap. miljöbalken.<br />
Miljöfarlig verksamhet och avloppsvatten definieras i 9 kap. miljöbalken.<br />
Farligt gods och transport av sådant gods definieras i lag (2006:263) om<br />
transport av farligt gods.<br />
Med befintlig verksamhet avses <strong>den</strong> verksamhet som bedrivs när dessa<br />
föreskrifter träder i kraft.<br />
Med vattendrag avses älv, flod, å, bäck, öppet dike och liknande.<br />
Avstånd från vattendrag mäts från släntkrön.<br />
Med sällskapsdjur avses i dessa föreskrifter djur som används för<br />
sällskap och som i allmänhet huvudsakligen vistas inomhus.<br />
§2 Vattentäktszon<br />
All annan verksamhet än <strong>den</strong> som erfordras för att bedriva<br />
vattentäktsverksamhet är förbju<strong>den</strong>. Vattentäktszonen får endast<br />
disponeras av vattentäktsinnehavaren.<br />
§3 Petroleumprodukter<br />
Generella bestämmelser: För hantering av petroleumprodukter skall<br />
iakttagas vad som gäller enligt miljöbalken samt Naturvårdsverkets<br />
föreskrifter om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av<br />
brandfarliga vätskor (NFS 2003:24) samt därtill hörande allmänna råd.<br />
Primär skyddszon:<br />
Hantering av petroleumprodukter för uppvärmning av befintliga bostadsoch<br />
jordbruksfastigheter får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Nyetablering av lagringsplatser för petroleumprodukter är förbju<strong>den</strong>.<br />
Lagring av petroleumprodukter på befintlig lagringsplats får inte<br />
förekomma utan tillstånd.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 4(9)<br />
All övrig hantering av petroleumprodukter i större mängd än 50 liter är<br />
förbju<strong>den</strong>. Undantaget från förbud är hantering av petroleumprodukter<br />
för hushållsändamål, tankning av fordon samt drivmedel och andra<br />
petroleumprodukter i fordon (inkl. båt och arbetsmaskiner) nödvändiga<br />
för fordonets drift. Undantaget gäller inte för fordon som inte längre är i<br />
bruk (skrotfordon).<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Hantering av petroleumprodukter i större mängd än 250 liter får inte<br />
förekomma utan tillstånd. Undantaget från krav på tillstånd är hantering<br />
av petroleumprodukter för uppvärmning av befintliga bostads- och<br />
jordbruksfastigheter, för hushållsändamål, tankning av fordon samt<br />
drivmedel och andra petroleumprodukter i fordon (inkl. båt och<br />
arbetsmaskiner) nödvändiga för fordonets drift. Undantaget gäller inte<br />
för fordon som inte längre är i bruk (skrotfordon).<br />
§4 Bekämpningsmedel och växtnäringsämnen<br />
Generella bestämmelser: Kemiska bekämpningsmedel får inte<br />
yrkesmässigt användas inom skyddsområdet utan tillstånd av <strong>den</strong> eller<br />
de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och<br />
hälsoskyddsområdet (SNFS 1997:2).<br />
Primär skyddszon:<br />
Hantering av kemiska bekämpningsmedel inom 6 m från vattendrag och<br />
sjö samt inom 2 m från täckdikningsbrunnar är förbju<strong>den</strong>. Inom övriga<br />
delar av primär skyddszon är annan hantering än spridning av<br />
bekämpningsmedel förbju<strong>den</strong>. För spridning inom dessa delar av primär<br />
skyddszon krävs tillstånd. Undantaget från förbud och krav på tillstånd är<br />
privatpersons hantering för normalt husbehov inomhus.<br />
Jord- eller vattenslagning av med kemiska bekämpningsmedel<br />
behandlade plantor är förbju<strong>den</strong>.<br />
För lagring av växtnäringsämnen krävs tillstånd. Undantaget från krav på<br />
tillstånd är lagring av konstgödsel.<br />
Spridning av stallgödsel och slam inom 6 m från vattendrag och sjö,<br />
samt inom 2 m från täckdikningsbrunnar, är förbju<strong>den</strong>.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Hantering av kemiska bekämpningsmedel får inte förekomma utan<br />
tillstånd. Undantaget från krav på tillstånd är privatpersons hantering för<br />
normalt husbehov.<br />
Vattenslagning av med kemiska bekämpningsmedel behandlade plantor<br />
är förbju<strong>den</strong>.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 5(9)<br />
§5 Djurhållning<br />
Primär skyddszon:<br />
Hållning (inkl. bete) av pälsdjur eller fjäderfä, som inte är sällskapsdjur,<br />
samt av hov- och klövbärande djur, får inte förekomma utan tillstånd vid<br />
hållning av fler än två djurenheter.<br />
§6 Avverkning och upplag av timmer<br />
Primär skyddszon:<br />
Upplag av bark, flis, spån, timmer och liknande får inte förekomma utan<br />
tillstånd. Undantaget från tillståndsplikt är privatpersoners upplag för<br />
normalt husbehov, inkl. upplag av biobränsle för uppvärmning av <strong>den</strong><br />
egna fastigheten eller privatpersoners avyttring i motsvarande mängd.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Permanenta upplag av bark, flis, spån, timmer och liknande, utan tät<br />
täckning, får inte förekomma utan tillstånd. Undantaget från tillståndsplikt<br />
är privatpersoners upplag för normalt husbehov, inkl. upplag av<br />
biobränsle för uppvärmning av <strong>den</strong> egna fastigheten eller<br />
privatpersoners avyttring i motsvarande mängd.<br />
Med permanent menas längre än en avverkningssäsong samt<br />
återkommande på samma plats.<br />
§7 Avloppsvatten samt hantering av avfall<br />
Primär skyddszon:<br />
För inrättande av avloppsanordningar för behandling av hushållsspillvatten<br />
från enstaka hushåll och från gemensamhetsanläggningar<br />
krävs tillstånd.<br />
För ändring, som är anmälningspliktig enligt 14 § förordning om<br />
miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899), av avloppsanordning<br />
krävs tillstånd.<br />
Anläggningar för avloppsvatten, som ej är försedda med larm för<br />
bräddning där larmet är vidarekopplat till bemannad larmcentral, är<br />
förbjudna. Undantaget från krav på larmanordning är enskilda<br />
anläggningar dimensionerade för färre än 10 pe och dagvattenanläggningar.<br />
Utsläpp av dagvatten från nya och ombyggda hårdgjorda ytor där risk för<br />
vattenförorening föreligger, t.ex. större vägar, broar och parkeringsanläggningar,<br />
får inte ske till ytvatten utan föregående rening.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
För tillfälliga och permanenta upplag av massor eller avfall som kan<br />
innebära risk för förorening av yt- eller grundvatten krävs tillstånd.<br />
Bilaga 1<br />
Sida 6(9)<br />
Sekundär skyddszon:<br />
För inrättande av avloppsanordningar för behandling av hushållsspillvatten<br />
från enstaka hushåll och från gemensamhetsanläggningar<br />
krävs tillstånd.<br />
För ändring, som är anmälningspliktig enligt 14 § förordning om<br />
miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899), av avloppsanordning<br />
krävs tillstånd.<br />
Utsläpp av dagvatten från nya och ombyggda hårdgjorda ytor där risk för<br />
vattenförorening föreligger, t.ex. större vägar, broar och parkeringsanläggningar,<br />
får inte ske till ytvatten utan föregående rening.<br />
För tillfälliga och permanenta upplag av massor eller avfall som kan<br />
innebära risk för förorening av yt- eller grundvatten krävs tillstånd.<br />
§8 Väghållning<br />
Primär skyddszon:<br />
Upplag av asfalt, oljegrus och vägsalt är förbjudna.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Upplag av asfalt, oljegrus och vägsalt får inte förekomma utan tillstånd.<br />
§9 Täktverksamhet, andra schaktningsarbeten och<br />
muddring<br />
Primär skyddszon:<br />
Materialtäkt (grus-, ler-, bergtäkt eller liknande) som inte fordrar tillstånd<br />
enligt miljöbalken, t.ex. husbehovstäkt, får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Schaktningsarbeten, pålning, spontning och underjordsarbete får inte<br />
utföras utan tillstånd.<br />
Med schaktningsarbeten menas här sänkning av markytan på ett<br />
område för större anläggningsarbeten än grundläggning av en enskild<br />
villa. Schaktningsarbete i samband med ledningsarbete och mindre<br />
vägunderhåll omfattas ej av tillståndsplikt.<br />
Muddring och rensning, i sjöar och vattendrag som anges på fastighetskartan,<br />
får inte utföras utan anmälan.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 7(9)<br />
Utfyllnad i mark med massor av okänd miljöstatus eller av massor som<br />
är förorenande är förbju<strong>den</strong>.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Muddring och rensning, i sjöar och vattendrag som anges på fastighetskartan,<br />
får inte utföras utan anmälan.<br />
Utfyllnad i mark med massor av okänd miljöstatus eller av massor som<br />
är förorenande är förbju<strong>den</strong>.<br />
§10 Energianläggningar<br />
Primär skyddszon:<br />
Anläggningar för utvinning eller lagring av värme eller kyla ur ytvatten får<br />
inte förekomma utan tillstånd.<br />
§11 Transport och uppställning av farligt gods<br />
Primär och sekundär skyddszon:<br />
Transport av farligt gods genom vattenskyddsområdet får inte ske utan<br />
tillstånd på andra vägar än de som särskilt anvisats för transport av<br />
farligt gods.<br />
Uppställning av tankbil med farligt gods, på annan plats än av<br />
kommunen anvisad, får inte ske utan tillstånd. Med uppställning avses<br />
uppställning/parkering med en varaktighet av mer än två timmar.<br />
§12 Fordonstvätt<br />
Primär och sekundär skyddszon<br />
Fordonstvätt (inkl. båttvätt) med avfettningsmedel eller därmed jämförlig<br />
produkt, på andra platser än i för ändamålet avsedd anläggning med<br />
olje- eller bensinavskiljare, är förbju<strong>den</strong>.<br />
§13 Miljöfarlig verksamhet<br />
Primär och sekundär skyddszon:<br />
För nyetablering av miljöfarlig verksamhet som kan innebära risk för<br />
förorening av yt- eller grundvatten och som är anmälningspliktig enligt 9<br />
kap. miljöbalken krävs tillstånd.<br />
För nyetablering av miljöfarlig verksamhet som kan innebära risk för<br />
förorening av yt- eller grundvatten och som inte är anmälnings- eller<br />
tillståndspliktig enligt 9 kap. miljöbalken krävs anmälan.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
§14 Allmänna bestämmelser<br />
Bilaga 1<br />
Sida 8(9)<br />
a. Ikraftträdande<br />
Skyddsföreskrifterna gäller från <strong>den</strong> tidpunkt vattenskyddsområdet<br />
inrättas. Enligt 7 kap 22 § miljöbalken skall skyddsföreskrifterna gälla<br />
från <strong>den</strong>na tidpunkt även om de överklagas.<br />
Följande gäller för verksamheter som har påbörjats innan föreskrifterna<br />
har trätt i kraft och som omfattas av förbud enligt dessa föreskrifter och<br />
som inte är förbjudna enligt äldre föreskrifter. Trots att förbudet införs får<br />
verksamheterna fortsätta intill dagen två år efter länsstyrelsens beslut.<br />
Därefter får verksamheter som omfattas av förbud inte bedrivas.<br />
Följande gäller för verksamheter som har påbörjats innan föreskrifterna<br />
har trätt i kraft och som antingen omfattas av tillstånds- eller<br />
anmälningsplikt enligt dessa föreskrifter men inte omfattas av tillstånd<br />
eller har anmälts enligt äldre föreskrifter. Trots att tillstånds- eller<br />
anmälningsplikten införs får verksamheterna fortsätta intill dagen ett år<br />
efter länsstyrelsens beslut. Därefter får verksamhet som omfattas av<br />
tillstånds- eller anmälningsplikt bedrivas endast om <strong>den</strong> som bedriver<br />
verksamheten senast <strong>den</strong> dagen har lämnat in en ansökan om tillstånd<br />
respektive gjort en anmälan till <strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor.<br />
b. Tillstånd och anmälan<br />
Ansökan om tillstånd samt anmälan enligt föreskrifterna skall göras till<br />
<strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor. Därvid kan <strong>den</strong> kommunala<br />
nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor föreskriva villkor för verksamheten. En<br />
förutsättning för tillstånd är att verksamhetsutövaren kan visa att<br />
verksamheten kan utföras utan risk för skada för yt- eller grundvattenförekomsten.<br />
Innan beslut meddelas ska <strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för<br />
miljöfrågor höra vattentäktens huvudman. Anmälan skall göras minst tre<br />
veckor innan anmälningspliktig verksamhet påbörjas.<br />
Tillstånd och anmälan enligt dessa skyddsföreskrifter krävs inte för<br />
verksamheter som har tillståndsprövats eller skall tillståndsprövas enligt<br />
9 kap. (miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd) eller 12 kap. miljöbalken<br />
(jordbruk och annan verksamhet) eller enligt förordning utfärdad med<br />
stöd av dessa kapitel i miljöbalken.<br />
c. Dispensmöjligheter<br />
Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen i Örebro/Värmlands län<br />
meddela dispens från föreskrifterna. Innan ett dispensbeslut meddelas<br />
ska länsstyrelsen höra vattentäktens huvudman samt <strong>den</strong> kommunala<br />
nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor. En dispens kan förenas med villkor.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 9(9)<br />
d. Vattentäktsverksamhet<br />
Föreskrifterna utgör inte hinder mot <strong>den</strong> hantering och de verksamheter<br />
som är nödvändiga för vattentäktsverksamhetens bedrivande<br />
e. Skyltning<br />
Vid väggräns till skyddsområdet och invid vägar som passerar genom<br />
området skall sättas upp skyltar som utmärker vattenskyddsområdet.<br />
Huvudmannen ansvarar för att vattenskyddsområdet utmärks med<br />
skyltar.<br />
För uppsättande av skyltar för utmärkning av vattenskyddsområde, inom<br />
ett avstånd av 50 meter från vägområdet, krävs enligt 46 § väglagen<br />
länsstyrelsens tillstånd.<br />
Där petroleumprodukter eller andra för vattnet skadliga ämnen (se § 2)<br />
hanteras, skall skylt uppsättas som erinrar om vattenskyddsområdets<br />
existens. Skyltarna tillhandahålls av huvudmannen.<br />
f. Överträdelse och påföljd<br />
Överträdelse av skyddsföreskrifter kan medföra straffansvar enligt 29<br />
kap 2 och 2 a §§ miljöbalken (1998:808).
Sekundär skyddszon omfattar hårdgjorda<br />
ytor (industri- och bostadsomr) och åkermark<br />
i anslutning till vattendrag och sjö.<br />
I övrigt sträcker sig sekundär skyddszon<br />
50 m från primär skyddszon, vattendrag eller<br />
sjö.<br />
#<br />
#<br />
Primär skyddszon sträcker sig<br />
50 m från vattendrag och sjö.<br />
#<br />
#<br />
Karlby<br />
Grottsj ön<br />
Grottmossen<br />
Karlberg<br />
Skola<br />
Karlberg<br />
Gottebol<br />
Surpussen<br />
Odlingen<br />
Ekeby<br />
Skola<br />
Skranthöjdstorget<br />
Botorp<br />
Häsängen<br />
Botorpsmossen<br />
Karlskoga<br />
Skoa<br />
Stråningstorp<br />
0 200 400 600 800 meter<br />
Skola<br />
Fisksjöområdet<br />
Aggeru<br />
Bilaga 3.<br />
Förslag till vattenskyddsområde för<br />
råvattentäkten Timsälven<br />
1 0 1 2 3 kilometer<br />
FÖRKLARING<br />
Primär skyddszon<br />
Sekundär skyddszon<br />
Tertiär skyddszon<br />
Konstr: Sweco Environment<br />
Projnr: 1553336<br />
Datum: 2011-09-26
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 1(9)<br />
VATTENSKYDDSOMRÅDE<br />
GÄLLERÅSEN<br />
<strong>2012</strong>-051-182505-23<br />
Förslag till skyddsföreskrifter<br />
Allmänna upplysningar i anslutning till<br />
skyddsföreskrifterna<br />
Miljöbalkens allmänna hänsynsregler<br />
I miljöbalkens 2 kap. finns allmänna hänsynsregler som bl.a. innebär att<br />
alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidtar en<br />
åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta<br />
de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller<br />
motverka att verksamheten eller åtgär<strong>den</strong> medför skada eller olägenhet<br />
för människors hälsa eller miljön. Detta innebär att om en yt- eller<br />
grundvattentillgång utnyttjas eller kan antas komma att utnyttjas för<br />
vattentäkt, är alla som vill bedriva sådan verksamhet eller vidtaga<br />
sådana åtgärder i vatten eller på land som kan skada vattentillgången<br />
skyldiga att vidta de skyddsåtgärder, tåla de begränsningar av<br />
verksamheten och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som skäligen kan<br />
fordras för att förebygga eller förhindra skadan.<br />
Tillsynsmyndighet<br />
Länsstyrelsen i Örebro län fastställer vattenskyddsområdet och<br />
skyddsföreskrifterna. Enligt miljötillsynsförordningen 2011:13<br />
förordningen (1998:900) om tillsyn enligt miljöbalken är därmed<br />
länsstyrelsen tillsynsmyndighet. Efter framställning av<br />
kommunfullmäktige får dock länsstyrelsen överlåta tillsynsansvaret åt<br />
<strong>den</strong> kommunala nämnd som handlägger miljöfrågor.<br />
Spridning av kemiska bekämpningsmedel<br />
I Naturvårdsverkets föreskrifter om spridning av kemiska<br />
bekämpningsmedel, SNFS 1997:2, finns föreskrifter om användningen<br />
av bekämpningsmedel inom vattenskyddsområde. Kommentarer och<br />
anvisningar till hur föreskrifterna ska tillämpas finns i Naturvårdsverkets
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
allmänna råd 97:3 spridning av kemiska bekämpningsmedel och<br />
Naturvårdsverkets allmänna råd, NFS 2000:7, för tillståndsprövning<br />
enligt 14 §.<br />
Bilaga 1<br />
Sida 2(9)<br />
Hantering av brandfarliga vätskor<br />
I Naturvårdsverkets föreskrifter, NFS 2003:24, om skydd mot mark- och<br />
vattenföroreningar vid lagring av brandfarliga vätskor, ställs särskilda<br />
krav inom vattenskyddsområde. Det innebär bl.a. att ytor, på vilka<br />
brandfarliga vätskor hanteras, skall utformas på ett sådant sätt att spill<br />
och läckage kan insamlas och omhändertas. Vidare skall<br />
informationsskylt om ”vattenskyddsområde” vara uppsatt vid påfyllningsrör<br />
för tank inom vattenskyddsområde. Cistern eller lösa behållare för en<br />
sammanlagd lagrad volym som är större än 250 liter skall ha sekundärt<br />
skydd. Detta gäller dock inte cistern som är belägen i pannrum eller<br />
motsvarande i bostadshus och som är under regelbun<strong>den</strong> uppsikt.<br />
Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte, enligt NFS 2003:24,<br />
befintliga cisterner och lösa behållare med tillhörande rörledningar<br />
installerade på en plats som vid tidpunkten för installationen inte<br />
utgjorde vattenskyddsområde.<br />
Ersättning<br />
Bestämmelser om ersättning för intrång i pågående markanvändning<br />
m.m. finns i 31 kap, miljöbalken. En fastighetsägare eller innehavare av<br />
särskild rätt till fastighet kan ha rätt till ersättning om föreskrifterna<br />
avsevärt försvårar pågående markanvändning. Detsamma gäller om<br />
mark tas i anspråk. Talan om ersättning eller krav på inlösen skall<br />
väckas hos miljödomstol inom ett år från det att det beslut på vilket<br />
anspråket grundas har vunnit laga kraft.<br />
Skyddsföreskrifterna och övrig lagstiftning<br />
Skyddsföreskrifterna meddelas med stöd av 7 kap. 22 § miljöbalken och<br />
har utformats med skyddsbehovet för Gälleråsen vattentäkt i fokus.<br />
Föreskrifterna är i många avseen<strong>den</strong> en tillämpning och uttolkning av<br />
miljöbalkens intentioner som de uttrycks i miljöbalkens allmänna<br />
hänsynsregler (2 kap. MB). I vissa fall kan dock föreskrifterna leda till ett<br />
större krav på försiktighet än vad som följer av miljöbalkens allmänna<br />
hänsynsregler.<br />
Ny lagstiftning eller bestämmelser enligt förordningar, som fastställts<br />
efter beslutsdatum för dessa föreskrifter och som utökar skyldigheterna<br />
inom här aktuellt skyddsområde, gäller utöver här meddelade<br />
föreskrifter.<br />
I föreskrifterna anges även under rubriken Generella bestämmelser<br />
hänvisningar till samt referat av viss annan lagstiftning m.m. som gäller<br />
inom skyddsområdet.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
FÖRSLAG TILL SKYDDSFÖRESKRIFTER<br />
Bilaga 1<br />
Sida 3(9)<br />
Nedan angivna föreskrifter skall gälla inom det vattenskyddsområde som<br />
anges på bifogade karta. Vattenskyddsområdet är indelat i<br />
vattentäktszon samt primär och sekundär skyddszon.<br />
§1 Definitioner<br />
Med hantering avses i dessa föreskrifter en verksamhet eller åtgärd som<br />
utgörs av tillverkning, bearbetning, behandling, förpackning, förvaring,<br />
användning, omhändertagande, destruktion, konvertering, saluförande,<br />
överlåtelse och därmed jämförliga förfaran<strong>den</strong>.<br />
Kemiskt bekämpningsmedel definieras i 14 kap. miljöbalken.<br />
Miljöfarlig verksamhet och avloppsvatten definieras i 9 kap. miljöbalken.<br />
Farligt gods och transport av sådant gods definieras i lag (2006:263) om<br />
transport av farligt gods.<br />
Med befintlig verksamhet avses <strong>den</strong> verksamhet som bedrivs när dessa<br />
föreskrifter träder i kraft.<br />
Med sällskapsdjur avses i dessa föreskrifter djur som används för<br />
sällskap och som i allmänhet huvudsakligen vistas inomhus.<br />
§2 Vattentäktszon<br />
All annan verksamhet än <strong>den</strong> som erfordras för att bedriva<br />
vattentäktsverksamhet är förbju<strong>den</strong>. Vattentäktszonen får endast<br />
disponeras av vattentäktsinnehavaren.<br />
§3 Petroleumprodukter<br />
Generella bestämmelser: För hantering av petroleumprodukter skall<br />
iakttagas vad som gäller enligt miljöbalken samt Naturvårdsverkets<br />
föreskrifter om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av<br />
brandfarliga vätskor (NFS 2003:24) samt därtill hörande allmänna råd.<br />
Primär skyddszon:<br />
Hantering av petroleumprodukter för uppvärmning av befintliga bostadsoch<br />
jordbruksfastigheter får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Nyetablering av lagringsplatser för petroleumprodukter är förbju<strong>den</strong>.<br />
Lagring av petroleumprodukter på befintlig lagringsplats får inte<br />
förekomma utan tillstånd.<br />
All övrig hantering av petroleumprodukter i större mängd än 50 liter är<br />
förbju<strong>den</strong>. Undantaget från förbud är hantering för hushållsändamål,
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 4(9)<br />
tankning av fordon samt drivmedel och andra petroleumprodukter i<br />
fordon (inkl. arbetsmaskiner) nödvändiga för fordonets drift. Undantaget<br />
gäller inte för fordon som inte längre är i bruk (skrotfordon).<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Hantering av petroleumprodukter i större mängd än 250 liter får inte<br />
förekomma utan tillstånd. Undantaget från krav på tillstånd är hantering<br />
av petroleumprodukter för uppvärmning av befintliga bostads- och<br />
jordbruksfastigheter, för hushållsändamål, tankning av fordon samt<br />
drivmedel och andra petroleumprodukter i fordon (inkl. arbetsmaskiner)<br />
nödvändiga för fordonets drift. Undantaget gäller inte för fordon som inte<br />
längre är i bruk (skrotfordon).<br />
§4 Bekämpningsmedel och växtnäringsämnen<br />
Generella bestämmelser: Kemiska bekämpningsmedel får inte<br />
yrkesmässigt användas inom skyddsområdet utan tillstånd av <strong>den</strong> eller<br />
de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och<br />
hälsoskyddsområdet (SNFS 1997:2).<br />
Primär skyddszon:<br />
Hantering av kemiska bekämpningsmedel är förbju<strong>den</strong>. Undantaget från<br />
förbud är privatpersons hantering inomhus.<br />
Jord- eller vattenslagning av med bekämpningsmedel behandlade<br />
plantor är förbju<strong>den</strong>.<br />
Etablering av lagringsplatser för växtnäringsämnen är förbju<strong>den</strong>.<br />
Hantering av växtnäringsämnen får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Hantering av kemiska bekämpningsmedel får inte förekomma utan<br />
tillstånd. Undantaget från krav på tillstånd är privatpersons hantering<br />
inomhus.<br />
Lagring av växtnäringsämnen får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Spridning av stallgödsel och slam får inte förekomma utan tillstånd.<br />
§5 Djurhållning<br />
Primär skyddszon:<br />
Hållning (inkl. bete) av pälsdjur eller fjäderfä, som inte är sällskapsdjur,<br />
samt av hov- och klövbärande djur, får inte förekomma utan tillstånd.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 5(9)<br />
§6 Avverkning och upplag av timmer<br />
Primär skyddszon:<br />
Avverkning, annan än med handhållna redskap, får inte förekomma utan<br />
anmälan.<br />
Permanenta upplag av bark, flis, spån, timmer och liknande är förbjudna,<br />
med undantag för bark- och timmerupplag med tät täckning.<br />
Permanenta bark- och timmerupplag med tät täckning samt tillfälliga<br />
upplag av bark, flis, spån, timmer och liknande får inte förekomma utan<br />
tillstånd. Med tillfällig menas högst en avverkningssäsong. Undantaget<br />
från förbud och tillståndsplikt är privatpersoners upplag för normalt<br />
husbehov eller privatpersoners avyttring i motsvarande mängd.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Permanenta upplag av bark, flis, spån, timmer och liknande får inte<br />
förekomma utan tillstånd. Undantaget från tillståndsplikt är<br />
privatpersoners upplag för normalt husbehov eller privatpersoners<br />
avyttring i motsvarande mängd.. Med permanent menas längre en<br />
avverkningssäsong.<br />
§7 Avloppsvatten samt hantering av avfall<br />
Primär skyddszon:<br />
Inrättande av avloppsanordningar för behandling av hushållsspillvatten<br />
från enstaka hushåll och från gemensamhetsanläggningar är förbjudet.<br />
För ändring, som är anmälningspliktig enligt 14 § förordning om<br />
miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899), av avloppsanordning<br />
krävs tillstånd.<br />
Tillfälliga och permanenta upplag av avfall, massor med okänd<br />
miljöstatus eller massor som är förorenande är förbjudna.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
För inrättande av avloppsanordningar för behandling av hushållsspillvatten<br />
från enstaka hushåll och från gemensamhetsanläggningar<br />
krävs tillstånd.<br />
För ändring, som är anmälningspliktig enligt 14 § förordning om<br />
miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899), av avloppsanordning<br />
krävs tillstånd.<br />
För tillfälliga eller permanenta upplag av avfall, massor med okänd<br />
miljöstatus eller massor som är förorenande krävs tillstånd.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 6(9)<br />
§8 Väghållning<br />
Primär skyddszon:<br />
Upplag av asfalt, oljegrus och vägsalt är förbjudna.<br />
Spridning av salt för dammbindning får inte förekomma utan anmälan.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Upplag av asfalt, oljegrus och vägsalt får inte förekomma utan tillstånd.<br />
§9 Täktverksamhet och andra schaktningsarbeten<br />
Primär skyddszon:<br />
Materialtäkt (grus-, eller bergtäkt eller liknande) som inte fordrar tillstånd<br />
enligt miljöbalken, t.ex. husbehovstäkt, får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Övriga materialtäkter är förbjudna.<br />
Schaktningsarbeten, muddring, pålning, spontning och underjordsarbete<br />
får inte utföras utan tillstånd.<br />
Utfyllnad i mark med massor av okänd miljöstatus eller av massor som<br />
är förorenande är förbju<strong>den</strong>.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Materialtäkt (grus-, eller bergtäkt eller liknande) som inte fordrar tillstånd<br />
enligt miljöbalken, t.ex. husbehovstäkt, får inte förekomma utan tillstånd.<br />
Schaktningsarbeten, pålning, spontning och underjordsarbete får inte<br />
utföras utan anmälan.<br />
Utfyllnad i mark med massor av okänd miljöstatus eller av massor som<br />
är förorenande är förbju<strong>den</strong>.<br />
§10 Energianläggningar och uttag av grundvatten<br />
Primär skyddszon:<br />
Inrättande av anläggningar för utvinning eller lagring av värme eller kyla<br />
ur mark och grundvatten är förbjudet.<br />
Inrättande av anläggningar för uttag av grundvatten är förbjudet.<br />
För befintliga anläggningar för uttag av grundvatten krävs anmälan.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 7(9)<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Anläggningar för utvinning eller lagring av värme eller kyla ur mark och<br />
grundvatten får inte inrättas utan tillstånd.<br />
Anläggningar för uttag av grundvatten får inte inrättas utan tillstånd.<br />
För befintliga anläggningar för uttag av grundvatten krävs anmälan.<br />
§11 Transport och uppställning av farligt gods<br />
Primär och sekundär skyddszon:<br />
Transport av farligt gods genom vattenskyddsområdet får inte ske utan<br />
tillstånd på andra vägar än de som särskilt anvisats för transport av<br />
farligt gods.<br />
Uppställning av fordon med farligt gods, på annan plats än av<br />
kommunen anvisad, får inte ske utan tillstånd. Med uppställning avses<br />
uppställning/parkering med en varaktighet av mer än två timmar.<br />
Sekundär skyddszon:<br />
Transport av farligt gods genom vattenskyddsområdet får inte ske utan<br />
tillstånd på andra vägar än de som särskilt anvisats för transport av<br />
farligt gods.<br />
Uppställning av tankbil med farligt gods, på annan plats än av<br />
kommunen anvisad, får inte ske utan tillstånd. Med uppställning avses<br />
uppställning/parkering med en varaktighet av mer än två timmar.<br />
§12 Fordonstvätt<br />
Primär och sekundär skyddszon<br />
Fordonstvätt med avfettningsmedel eller därmed jämförlig produkt, på<br />
andra platser än i för ändamålet avsedd anläggning med olje- eller<br />
bensinavskiljare, är förbju<strong>den</strong>.<br />
§13 Miljöfarlig verksamhet<br />
Primär skyddszon:<br />
Nyetablering av miljöfarlig verksamhet som kan innebära risk för<br />
förorening av yt- eller grundvatten är förbju<strong>den</strong>.
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 8(9)<br />
Sekundär skyddszon:<br />
För nyetablering av miljöfarlig verksamhet som kan innebära risk för<br />
förorening av yt- eller grundvatten och som är anmälningspliktig enligt 9<br />
kap. miljöbalken krävs tillstånd.<br />
För nyetablering av miljöfarlig verksamhet som kan innebära risk för<br />
förorening av yt- eller grundvatten och som inte är anmälnings- eller<br />
tillståndspliktig enligt 9 kap. miljöbalken krävs anmälan.<br />
§14 Allmänna bestämmelser<br />
a. Ikraftträdande<br />
Skyddsföreskrifterna gäller från <strong>den</strong> tidpunkt vattenskyddsområdet<br />
inrättas. Enligt 7 kap 22 § miljöbalken skall skyddsföreskrifterna gälla<br />
från <strong>den</strong>na tidpunkt även om de överklagas.<br />
Följande gäller för verksamheter som har påbörjats innan föreskrifterna<br />
har trätt i kraft och som omfattas av förbud enligt dessa föreskrifter och<br />
som inte är förbjudna enligt äldre föreskrifter. Trots att förbudet införs får<br />
verksamheterna fortsätta intill dagen två år efter länsstyrelsens beslut.<br />
Därefter får verksamheter som omfattas av förbud inte bedrivas.<br />
Följande gäller för verksamheter som har påbörjats innan föreskrifterna<br />
har trätt i kraft och som antingen omfattas av tillstånds- eller<br />
anmälningsplikt enligt dessa föreskrifter men inte omfattas av tillstånd<br />
eller har anmälts enligt äldre föreskrifter. Trots att tillstånds- eller<br />
anmälningsplikten införs får verksamheterna fortsätta intill dagen ett år<br />
efter länsstyrelsens beslut. Därefter får verksamhet som omfattas av<br />
tillstånds- eller anmälningsplikt bedrivas endast om <strong>den</strong> som bedriver<br />
verksamheten senast <strong>den</strong> dagen har lämnat in en ansökan om tillstånd<br />
respektive gjort en anmälan till <strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor.<br />
b. Tillstånd och anmälan<br />
Ansökan om tillstånd samt anmälan enligt föreskrifterna skall göras till<br />
<strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor. Därvid kan <strong>den</strong> kommunala<br />
nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor föreskriva villkor för verksamheten. En<br />
förutsättning för tillstånd är att verksamhetsutövaren kan visa att<br />
verksamheten kan utföras utan risk för skada för yt- eller grundvattenförekomsten.<br />
Innan beslut meddelas ska <strong>den</strong> kommunala nämn<strong>den</strong> för<br />
miljöfrågor höra vattentäktens huvudman. Anmälan skall göras minst tre<br />
veckor innan anmälningspliktig verksamhet påbörjas.<br />
Tillstånd och anmälan enligt dessa skyddsföreskrifter krävs inte för<br />
verksamheter som har tillståndsprövats eller skall tillståndsprövas enligt<br />
9 kap. (miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd), 11 kap.<br />
(vattenverksamhet) eller 12 kap. miljöbalken (jordbruk och annan
<strong>2012</strong>-05-23<strong>2012</strong>- 05- 18<br />
Bilaga 1<br />
Sida 9(9)<br />
verksamhet) eller enligt förordning utfärdad med stöd av dessa kapitel i<br />
miljöbalken.<br />
c. Dispensmöjligheter<br />
Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen i Örebro län meddela<br />
dispens från föreskrifterna. Innan ett dispensbeslut meddelas ska<br />
länsstyrelsen höra vattentäktens huvudman samt <strong>den</strong> kommunala<br />
nämn<strong>den</strong> för miljöfrågor. En dispens kan förenas med villkor.<br />
d. Vattentäktsverksamhet<br />
Föreskrifterna utgör inte hinder mot <strong>den</strong> hantering och de verksamheter<br />
som är nödvändiga för vattentäktsverksamhetens bedrivande<br />
e. Skyltning<br />
Vid väggräns till skyddsområdet och invid vägar som passerar genom<br />
området skall sättas upp skyltar som utmärker vattenskyddsområdet.<br />
Huvudmannen ansvarar för att vattenskyddsområdet utmärks med<br />
skyltar.<br />
För uppsättande av skyltar för utmärkning av vattenskyddsområde, inom<br />
ett avstånd av 50 meter från vägområdet, krävs enligt 46 § väglagen<br />
länsstyrelsens tillstånd.<br />
Där petroleumprodukter eller andra för vattnet skadliga ämnen (se § 2)<br />
hanteras, skall skylt uppsättas som erinrar om vattenskyddsområdets<br />
existens. Skyltarna tillhandahålls av huvudmannen.<br />
f. Överträdelse och påföljd<br />
Överträdelse av skyddsföreskrifter kan medföra straffansvar enligt 29<br />
kap 2 och 2 a §§ miljöbalken (1998:808).
3:187<br />
3:18 8<br />
3:17 1<br />
3 :173<br />
3:18 9<br />
3:19 0<br />
3:191<br />
3:19 2<br />
3:19 3<br />
3:18 6<br />
3:19 4<br />
3:18 5<br />
3:19 5<br />
3:18 4<br />
3:18 3<br />
3:18 2<br />
3:18 1<br />
3 :180<br />
3:17 2<br />
3:17 9<br />
3:17 7<br />
3:17 6<br />
3:17 8<br />
3:17 5<br />
3:174<br />
3:166<br />
3:165<br />
3:20 2<br />
3:20 3<br />
3:164<br />
3:204<br />
3:163<br />
3:162<br />
3:158<br />
3:161<br />
3:15 9<br />
3:15 7<br />
3:160<br />
3:14 1<br />
3:14 7<br />
3:15 3<br />
3:152<br />
3:15 5<br />
3:15 1<br />
3:15 4<br />
3:15 0<br />
3:15 6<br />
3:14 9<br />
3:14 6<br />
3:14 8<br />
3 :145<br />
3:14 2<br />
3:14 4<br />
3:14 3<br />
2:1 1<br />
2:12<br />
S:1<br />
2:96<br />
41<br />
1<br />
7 2 2:96<br />
8<br />
3<br />
35<br />
9<br />
4<br />
5<br />
6<br />
88<br />
10<br />
87<br />
11 14<br />
89<br />
13<br />
86<br />
12<br />
90 85<br />
98<br />
91<br />
92<br />
15<br />
97<br />
93 84<br />
17 16<br />
72<br />
96<br />
83<br />
73<br />
94<br />
26<br />
18<br />
71<br />
95<br />
82<br />
74<br />
27<br />
19<br />
81<br />
28<br />
70<br />
75<br />
20<br />
100 29<br />
67<br />
7677 78 79 80<br />
21<br />
66 69<br />
30<br />
22<br />
23<br />
2:96<br />
36<br />
65 68<br />
31<br />
24<br />
LÖTGÄRDET<br />
32<br />
25<br />
64<br />
33<br />
59<br />
34<br />
35<br />
63<br />
42<br />
58 43<br />
36<br />
57 46 45 44<br />
48 47<br />
37<br />
62<br />
56<br />
39 38<br />
61<br />
41<br />
40<br />
6 0 55 52 51 50 49<br />
54 53<br />
S: 2<br />
1:130<br />
S: 7<br />
S:1<br />
14 13<br />
1<br />
12<br />
DRAKEN<br />
#<br />
DRAKEN<br />
DRAKEN<br />
20<br />
5 11 1:6<br />
15<br />
1:25<br />
2:15 AGGERUD<br />
1:49 2 1<br />
16 1 2:96<br />
6<br />
2 8 6 7<br />
1:58<br />
MONTÖREN<br />
Hästhagen<br />
21 4 1:39<br />
17 TUNNAN<br />
2<br />
5 DRAKEN<br />
1:59<br />
18<br />
4 6<br />
1:8<br />
Björkborn<br />
2:14 19 6 10<br />
1:5<br />
3<br />
24 2<br />
2<br />
MONTÖREN<br />
2<br />
23 1<br />
2<br />
1:9<br />
GASOLEN 5<br />
22<br />
1<br />
#<br />
2<br />
LÖTEN<br />
2:16 2:17 3<br />
1<br />
Karlskoga<br />
2:18 HELI-<br />
KOPTERN<br />
2 1<br />
1:39<br />
1:10<br />
LÖTEN-<br />
SKOLAN<br />
HAREN<br />
1 2<br />
2 2:3<br />
Projnr:<br />
4<br />
1:11 1553336 MONTÖREN<br />
2:8<br />
FAKTORIET<br />
1<br />
HERM ELINEN<br />
3<br />
2 4 5 6 7<br />
8<br />
1<br />
9<br />
3<br />
5<br />
4<br />
1<br />
2<br />
3<br />
LÄMMELN<br />
1<br />
2 3 5<br />
4<br />
6<br />
14 4<br />
1<br />
KILL-<br />
3<br />
7<br />
IN GE N 15 EKORREN 2<br />
13<br />
2<br />
3 4 2:3 2<br />
4<br />
1<br />
8<br />
1 12 3<br />
2<br />
3<br />
5<br />
LAMMET 5 14<br />
2<br />
11<br />
VESSLAN<br />
8<br />
KATTEN 1<br />
1<br />
4 2<br />
9<br />
3<br />
10 6<br />
13<br />
7<br />
HUNDEN 5<br />
14<br />
12<br />
1<br />
9 2<br />
1<br />
10<br />
6<br />
7<br />
12 13<br />
11<br />
6<br />
1 3<br />
5<br />
2<br />
8<br />
11 7 12<br />
BÄVERN<br />
10 4<br />
2 11<br />
5<br />
8<br />
4<br />
3<br />
1<br />
11<br />
9 6<br />
MORSK TRÄF F<br />
10<br />
1 LÖT E NSKOLAN<br />
3<br />
SKOGSÄNGNORRA<br />
8<br />
TJ UREN<br />
3 JÄRVEN<br />
8<br />
2<br />
7 4<br />
12 8 7<br />
10<br />
4 15 2 8<br />
1<br />
2 13<br />
9<br />
6<br />
9<br />
7<br />
5<br />
9<br />
1<br />
1 5<br />
5 14 3 SOBELN<br />
1 VILAN<br />
SKOGEN<br />
4<br />
6<br />
1<br />
13<br />
MALMHAGEN<br />
8<br />
KON<br />
1<br />
6 13 1<br />
8<br />
3 6<br />
1:27<br />
6 2<br />
7<br />
2<br />
1:56<br />
1:55<br />
S:1<br />
1<br />
S:1<br />
1<br />
shöj<strong>den</strong><br />
6<br />
2:14<br />
2<br />
2:15<br />
ALKVETTERN<br />
Hammartorpet<br />
2:156<br />
Kedjan<br />
S:7<br />
S:4<br />
1:42<br />
S:8 1:40<br />
1:40 S:6<br />
1<br />
2 1:43<br />
S:6 1:31<br />
1:30<br />
S:3<br />
1:4<br />
1<br />
VÄSTRA KÄRNE<br />
1:32<br />
Rishöjdbron<br />
S:8<br />
1:40<br />
1<br />
VÄSTRA KÄRNE<br />
1:18<br />
S:3<br />
S:6<br />
S:1<br />
S:2<br />
1:11 S:5<br />
ÖSTRA KÄRNE<br />
S:7<br />
STOCKFORSTORP ÖSTRA KÄRNE<br />
1:6<br />
1:5<br />
1:4 7<br />
1:40<br />
S:2 S:1<br />
1:56<br />
1<br />
Harberget<br />
1<br />
2<br />
S:2<br />
Äspsätter S:1<br />
S:1<br />
1:5<br />
1:21 1:34<br />
1:22 Erikslund<br />
S:2<br />
Stockforstorp<br />
2<br />
ÖSTRA KÄRNE<br />
S:1<br />
S:3<br />
ÄSPSÄTTER<br />
S:8 1:2<br />
1:32<br />
Fiskbo<br />
Kvarntorpet<br />
1:8<br />
1:6<br />
S:1<br />
1:6 S:1 S:1 2<br />
1:10<br />
1:6<br />
1:2<br />
1:3<br />
1:7 1:9 S:1<br />
1:6<br />
1:4<br />
S:2<br />
Gullbrandstorp 1:41<br />
1:5<br />
Skogstorp<br />
1:49<br />
Enbergsfallet<br />
S:1<br />
ÖSTRA KÄRNE<br />
1:15<br />
Trösälven<br />
S:1<br />
1:4<br />
2 1:34<br />
S:2<br />
1:3<br />
1<br />
1<br />
GRANÅSEN<br />
Bilaga 3.1.<br />
Förslag till vattenskyddsområde<br />
för Gälleråsen grundvattentäkt<br />
FÖRKLARING<br />
Vattentäktszon<br />
Primär skyddszon<br />
Sekundär skyddszon<br />
DEN<br />
S:6<br />
1<br />
1:4<br />
1<br />
LINNEHÖJDEN<br />
S:6<br />
1<br />
S:3<br />
1:3<br />
1:9<br />
1<br />
1:8<br />
1:4<br />
1 S:4<br />
S:5<br />
S:6 LINNEHÖJDEN<br />
3 S:2<br />
S:1<br />
1:4<br />
2<br />
S:3<br />
S:1<br />
S:1<br />
1:3<br />
2:1<br />
S:2<br />
1<br />
TORPSKOG<br />
S:1<br />
S:2<br />
2<br />
1:10<br />
1:9<br />
1<br />
TREHÖRNINGEN<br />
1:9<br />
1<br />
1:74<br />
Vägområdet 1:6 ligger utanför<br />
vattenskyddsområdet 1:79<br />
S:1 1:15<br />
1:7<br />
GÄLLERÅSEN<br />
Älvängen<br />
1:75<br />
1:5<br />
S:4<br />
1:2<br />
1:11 S:19<br />
1:150<br />
Rosmyren<br />
Spångmyren<br />
1:21<br />
S:1<br />
1:22 Björkmo<br />
S:18 1:9<br />
1:19<br />
1:23<br />
KÄLLMO<br />
Brotorp 1:72<br />
S:1<br />
2<br />
S:2<br />
S:3 1:16<br />
5<br />
1:35 1:15<br />
S:1<br />
S:3<br />
2 1:6<br />
1:53<br />
1:16 1:14 5<br />
1:45<br />
KÄLLMO<br />
2 3 S:1<br />
1:119 S:18<br />
1<br />
1:16 1<br />
1:118 S:1<br />
1:2<br />
2:1<br />
3<br />
2<br />
Östra Berg<br />
S:3<br />
1:10<br />
1:28 Nedre Björkmo LUND<br />
S:1<br />
GÄLLERÅSEN<br />
S:1<br />
1:18<br />
1<br />
1:44 1:19<br />
Lundsängen<br />
1:53<br />
STOCKBERGA<br />
S:4 1:8<br />
S:1<br />
2 1:13<br />
4<br />
1:17 S:1<br />
1:24<br />
ÖSTRA BERG<br />
2<br />
1:5 Lerhe<strong>den</strong><br />
1:26<br />
1:43<br />
1:3 S:3<br />
1:12 1:4<br />
1:40 1:17<br />
1:52<br />
1:20<br />
1:20<br />
Tallfallet<br />
10:1<br />
Hörnet<br />
2 1:39<br />
Holmstuga n<br />
1:44<br />
1:42<br />
Rååsen<br />
STOCKBERGA<br />
1:39<br />
S:1<br />
1:29 HAGA<br />
1:23<br />
1:3<br />
1:2<br />
1<br />
BACKEBERGSTORP<br />
S:1<br />
S:3<br />
1:9<br />
1<br />
S:2<br />
1:41<br />
1:3<br />
1<br />
1:22 1:43<br />
1:42<br />
1 1:5<br />
1:32<br />
3<br />
1:5<br />
1:22<br />
1:26<br />
1:33 1<br />
1:35<br />
Stockberga<br />
S:4 1:53<br />
1:25 1:36 1:17 ÖSTRA LONNTORP<br />
S:4<br />
1<br />
Mörtbäcksberget<br />
1:34 1:37<br />
KÄLLMO<br />
1:44<br />
1:16<br />
GÄLLERÅSEN<br />
1:22<br />
S:17<br />
s ö<br />
S:2 1:4<br />
1:2<br />
S:3<br />
Backebergstorp<br />
1:5<br />
S:1<br />
1:24<br />
2<br />
2 1:11<br />
1<br />
1:2<br />
S:1<br />
5<br />
1:24 1<br />
1:2 1:2<br />
1:16<br />
2<br />
1:4<br />
6 1<br />
1<br />
S:1<br />
1:26<br />
BACKEBERGSTORP<br />
1:15<br />
2 1:28 S:2<br />
1:24<br />
Källmo<br />
1:28 1:5 S:5<br />
1:25<br />
2:2<br />
GÄLLERÅSEN<br />
Lonnhyttan<br />
S:1<br />
1:27 1:51<br />
S:1<br />
GÄLLERÅSEN<br />
1:10<br />
2:1 S:1<br />
1:28<br />
1:16<br />
1:31<br />
1:38<br />
1:21<br />
1:26<br />
1:1 2:96 BREGÅRDEN<br />
1:11 1:18<br />
27<br />
1:16<br />
1<br />
1 1:34<br />
S:1<br />
GRANBERGA Mörtbäcken<br />
1:20 1:14<br />
LONNHYTTAN<br />
1<br />
BREGÅRDEN<br />
S:4 1:9<br />
1:12<br />
2:96<br />
1:19 1:21<br />
S:5<br />
34<br />
1:22<br />
1:23<br />
1:50<br />
1 S:2 1:8<br />
1:13<br />
1:15<br />
Nysäter<br />
S:4<br />
1:3<br />
10:1<br />
1:16<br />
1:124 1:6<br />
HAGA<br />
1<br />
1:25<br />
1 1:27 3:1<br />
1:46<br />
1:76 1:26 1:124<br />
1<br />
1:24<br />
S:20<br />
1:48<br />
1:23<br />
1:11<br />
1:22<br />
1:21 1:109 1:41<br />
Nybo<br />
Haga<br />
1:25<br />
ÖSTRA LONNTORP<br />
S:13<br />
1:1<br />
1:30<br />
S:15<br />
1:41<br />
S:5<br />
S:4<br />
1 1:88<br />
2 3:2<br />
1:53<br />
1:154<br />
10:2<br />
6<br />
1:10<br />
1:35 S:6<br />
Nyängen<br />
KÄLLMO<br />
1:87<br />
1 3<br />
1:53 1:136<br />
1:40 1:88<br />
Östra Lonntorp<br />
GÄLLERÅSEN<br />
Motorstadion<br />
BOFORS<br />
5<br />
1:36 1<br />
S:20 1:116S:11<br />
KÄLLMO<br />
1:35<br />
1:171<br />
2<br />
2 1:40<br />
1:105<br />
S:5<br />
1:71<br />
2 1:145<br />
1:115<br />
1 1:143<br />
2:1<br />
1:2 1:3<br />
GÄLLERÅSEN<br />
1:155<br />
1:89 1:146<br />
3<br />
1:156<br />
2 1:145<br />
1:38 1<br />
Ängatorp<br />
1:157<br />
S:121:51 1:146<br />
1:158<br />
Kedj eud<strong>den</strong><br />
1:159 1:167<br />
1:168 1:169<br />
1:50 1:146 1:172 1:173<br />
Älgåsen<br />
1<br />
3<br />
1:160<br />
1:171<br />
S:2<br />
1<br />
1:170<br />
1:53 1:32 1:4<br />
1:49<br />
ÖSTRA LONNTORP 1:161<br />
GÄLLERÅSEN 1:40<br />
1:49 1:32<br />
1:3 1:162<br />
1:166<br />
1:40 1:53<br />
1:146<br />
1:165<br />
S:6<br />
1 1:54<br />
1:164<br />
S:2<br />
1:163<br />
3<br />
Kristoffersäng<br />
ga:4<br />
2:27<br />
LUNEDET<br />
2:25<br />
2:29<br />
1:3<br />
1:4<br />
LUNEDET<br />
2:28<br />
kärr<br />
2:2<br />
2<br />
23<br />
2:13<br />
2 2:6<br />
S:5<br />
2:24<br />
S:5<br />
S:8 S:6<br />
S:4 S:3<br />
S:7 2:26<br />
3:199<br />
S:2<br />
S:5<br />
S:2<br />
1:145<br />
4<br />
3:200<br />
2:27<br />
3:197 S:25<br />
2:1<br />
3:198<br />
S:26<br />
3:140<br />
3:196<br />
Nyskoga<br />
2<br />
2:2<br />
3:196<br />
1<br />
Bregårdsängarna<br />
3:170 S:27<br />
2 3:168<br />
2<br />
Kedjan<br />
SENSJÖ<br />
N<br />
Karlsberg<br />
LUNEDET<br />
3:169 3:167<br />
3:208<br />
Älvkärrstorp<br />
Stenbäcken<br />
Västra Lonntorp<br />
LUNEDET<br />
VÄSTRA LONNTORP<br />
3:137<br />
TREHÖRNINGEN<br />
S:26<br />
LANEHÖJDEN<br />
Lanehöj<strong>den</strong><br />
Kilsta<br />
3:138<br />
TORPSKOG<br />
TORPSKOG<br />
Torpskog<br />
Stackängen<br />
KARLS ÅBY<br />
Ävl<br />
2:8<br />
GÄLLERÅSEN<br />
BREGÅRDEN<br />
2:10<br />
2:15<br />
1:10<br />
1:11<br />
Trehörningen<br />
S:1 1:57<br />
S:1<br />
Göklund<br />
1:14<br />
GÄLLERÅSEN<br />
1:23<br />
S:1 1:51<br />
1:142 1:31<br />
1:32<br />
Skomakartorpet<br />
S:3 S:1<br />
1:27<br />
Torpskog<br />
1:20<br />
2<br />
1<br />
TREHÖRNINGEN<br />
1:9<br />
1:6 1:21<br />
2 S:7 Tavlan<br />
1:48<br />
GRANBERGA<br />
1:4 TORPSKOG<br />
KAPELL<br />
1:49 KÄLLMO<br />
1:37<br />
1:5 KL.ST S:7 1:10<br />
S:1 1:32<br />
S:6<br />
1:142 1:11<br />
1:9<br />
GÄLLERÅSEN<br />
S:1<br />
1 1:41 1:32 S:1<br />
1:4 TORPSKOG 1:5<br />
2<br />
TREHÖRNINGEN<br />
S:7<br />
S:6<br />
1:145<br />
1:110<br />
3 1:84 1:53<br />
2<br />
1:47<br />
S:6<br />
1:6<br />
1:28<br />
3<br />
LANEHÖJDEN<br />
1:2<br />
S:4<br />
Gustavslund<br />
1:145<br />
S:18<br />
2 1:25<br />
S:18<br />
Granberga<br />
1:27<br />
S:6 1:14 1<br />
1:29<br />
Stolphagen<br />
1:74 1:7<br />
1:31<br />
1<br />
2<br />
Lerhe<strong>den</strong><br />
1:79<br />
S:2<br />
1:15<br />
1:12<br />
#<br />
10:1<br />
3<br />
HAGA<br />
S:18<br />
S:19<br />
Flyberget<br />
11:1<br />
S:3<br />
1:75<br />
1:15<br />
Paradiset<br />
1:19<br />
2:2<br />
2<br />
2:2<br />
2 2:6<br />
2:2<br />
VÄSTRA LONNTORP<br />
Älvkärr<br />
GÄLLERÅSEN<br />
1:145<br />
4<br />
KILSTA<br />
2:3<br />
Löten<br />
TREHÖRNINGEN<br />
Vägområdet ligger 1:3 utanför<br />
primär skyddszon Kärrskogen<br />
Vattendraget ligger utanför<br />
vattenskyddsområdet<br />
2:12<br />
2:11<br />
Klastorp<br />
Karlstorp 1:134<br />
#<br />
S:6<br />
1 1:106<br />
1:107<br />
1:108<br />
1:95<br />
1:901:911:921:931:94<br />
1:149 1:129 AGGERUD<br />
2:96<br />
11<br />
1:24<br />
1:101 1:100<br />
1:148 1:103 1:102<br />
1<br />
1:96<br />
1:97<br />
1:98<br />
1:99<br />
2:96 S:6<br />
12 1<br />
1:133 AGGERUD<br />
2:96<br />
13<br />
Tims-<br />
1:153<br />
S:7 bron<br />
1:148<br />
FS:23 1:77 2<br />
F1<br />
Bengtstorp<br />
2:7<br />
Bysjön<br />
Karlskoga<br />
flygplats<br />
GÄLLERÅSEN<br />
S:4<br />
2:96<br />
7<br />
AGGERUD<br />
S:3<br />
Älvstugan<br />
Mosstorpet<br />
1:151<br />
Vattendraget ligger utanför<br />
vattenskyddsområdet<br />
Orrmossen<br />
S:6<br />
1:31 3<br />
S:10<br />
1:18<br />
1:46<br />
1:147<br />
1:111 1:4<br />
1:152<br />
1:45 2 S:6<br />
1:113 1:15<br />
1:112<br />
1:104<br />
Gammelängen<br />
S:9<br />
1:85<br />
S:8<br />
2:96<br />
14<br />
1:145<br />
1<br />
S:6<br />
2<br />
1:140<br />
2:96<br />
10<br />
BREGÅRDEN<br />
2:96<br />
AGGERUD<br />
2:96 AGGERUD<br />
8 2:96<br />
9<br />
2:10<br />
2:9<br />
Åbytorp<br />
1:141<br />
28 1:3<br />
KARLS ÅBY<br />
2:2<br />
1<br />
Gälleråsen<br />
AGGERUD Vattenverk<br />
GÄLLERÅSEN<br />
Trösälven<br />
Rökås<br />
Timsälven<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
1:5<br />
S:2<br />
2<br />
1:40<br />
S:1<br />
S:1<br />
1:4<br />
1<br />
1:7<br />
2<br />
S:1<br />
1<br />
1:13<br />
1:16<br />
''''<br />
S:1<br />
4<br />
'''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
''''''''<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
BREGÅRDEN<br />
Vägområdet ligger utanför<br />
primär skyddszon<br />
#<br />
#<br />
#<br />
#<br />
Löten<br />
KÄLLMO<br />
#<br />
Trösälven<br />
Vägområ<strong>den</strong> ingår inte i<br />
vattentäktszon<br />
Vägområdet ligger inom<br />
primär skyddszon<br />
#<br />
Ind omr<br />
GRANBERGA<br />
Lindhult<br />
SödraÄngen<br />
Granåsen<br />
Lindtorpet<br />
Vattendraget ligger utanför<br />
vattenskyddsområdet<br />
Vattendraget ligger utanför<br />
vattenskyddsområdet<br />
Vägområdet ligger inom<br />
primär skyddszon<br />
0 500 1000 1500 meter Konstr: Sweco Environment<br />
Trindtorp<br />
1:12<br />
Gruvhål<br />
Gruvhål<br />
Hallarna<br />
Granåsen<br />
Fisk-Pettertorp<br />
BOFORS<br />
STÄLLVERKET<br />
Datum: 2011-09-26<br />
'''''''''''''<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
1<br />
''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''<br />
''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''<br />
'''''''''''''''''''<br />
''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
1:8<br />
S:1<br />
'''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''''<br />
Höj<strong>den</strong><br />
Båsbergen
Rapportsammanfattning SBN<br />
<strong>2012</strong>-05-29<br />
Handläggare:<br />
Stefan Larsson<br />
Rapportsammanfattning <strong>2012</strong>-05-29 för SBN<br />
1. Delegationen för hållbara städer har avslagit Karlskoga kommuns<br />
ansökan om statligt stöd för åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling.<br />
Motivet till avslaget är att det finns andra projekt som i<br />
högre grad bidrar till att syftet med stödet uppnås.<br />
2. Uppförandet av de två beslutade hudrastplatserna beräknas vara<br />
slutfört i mitten av <strong>juni</strong> månad <strong>2012</strong>. En enklare invigningsceremoni<br />
kommer att genomföras i samband med att rastplatserna öppnas för<br />
almänheten.<br />
3. Återvinningsstationen vid Skolgatan har övertagits av FTI. Denna<br />
station var en av fem som inte omfattades av det tidigare avtalet<br />
mellan FTI och KEMAB.<br />
Stefan Larsson<br />
Förvaltningschef<br />
POSTADRESS FAKTURAADRESS TELEFON E-POSTADRESS PLUSGIRO<br />
691 83 KARLSKOGA Box 230, 691 25 KARLSKOGA 0586-610 00 kommunstyrelsen@karlskoga.se 12 27 80-0<br />
BESÖKSADRESS TELEFAX WEBBADRESS ORG NR<br />
Katrinedalsgatan 2-4 0586-530 50 www.karlskoga.se 212000-1991
Tjänsteskrivelse 1 (1)<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
Handläggare:<br />
Jukka Tekonen, Kommunstyrelsen<br />
Åtgärder utifrån lokalutredning, delrapport 2<br />
Sammanfattning<br />
Kommunstyrelsen beslutade <strong>den</strong> 4 oktober 2010 att ge<br />
kommunstyrelsens ledningskontor i uppdrag att tillsammans med<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen leda arbetet med att innan utgången av<br />
2013 anpassa lokalutnyttjandet i kommunen så att lokalytan reduceras<br />
med minst 27 000m² och driftkostnaderna med 12 mnkr. Utgångspunkten<br />
skulle vara innehav och driftkostnader 2009.<br />
Under våren <strong>2012</strong> har lokalutredningen alltmer gått in i en<br />
verkställighetsfas och en stor del av arbetet pågår redan inom<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
Kommunstyrelsens ledningskontor föreslår därför en avkortning av<br />
projektet och att lokalutredningen gör en överlämning av objekt och<br />
utredningar till samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
Beslutsunderlag<br />
Kommunstyrelsens ledningskontors tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 22 maj <strong>2012</strong><br />
Kommunfullmäktiges protokoll <strong>den</strong> 15 november 2011<br />
Kommunstyrelsens protokoll <strong>den</strong> 31 oktober § 219<br />
Kommunstyrelsens ledningskontors tjänsteskrivelse <strong>den</strong> 11 oktober 2011<br />
Delrapport 1, lokalutredningen, <strong>den</strong> 15 augusti 2011<br />
Kommunstyrelsens beslut <strong>den</strong> 4 oktober 2010 § 153<br />
Bakgrund<br />
Kommunstyrelsen beslutade <strong>den</strong> 4 oktober 2010 att ge<br />
kommunstyrelsens ledningskontor i uppdrag att tillsammans med<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen leda arbetet med att innan utgången av<br />
2013 anpassa lokalutnyttjandet i kommunen så att lokalytan reduceras<br />
med minst 27 000m² och driftkostnaderna med 12 mnkr. Utgångspunkten<br />
skulle vara innehav och driftkostnader2009.<br />
En lokalutredare tillsattes och en projektspecifikation redovisades till<br />
kommunstyrelsen i december 2010.<br />
dokument1
Tjänsteskrivelse 2 (3)<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
En första delrapport presenterades till kommunstyrelsen <strong>den</strong> 23 augusti<br />
2011. Kommunstyrelsen remitterade delrapporten till samtliga nämnder<br />
och till Hyresbostäder i Karlskoga AB.<br />
Kommunstyrelsen behandlade delrapporten vid sitt sammanträde <strong>den</strong> 31<br />
oktober 2011 och Kommunfullmäktige fattade följande beslut vid sitt<br />
sammanträde <strong>den</strong> 15 november 2011:<br />
1. ger kommunstyrelsens ledningskontor i uppdrag att till<br />
kommunstyrelsens sammanträde i december 2011 redovisa en<br />
bedömning av de ekonomiska konsekvenserna om Campus Alfred<br />
Nobel, Örebro Universitet, lämnar sina lokaler i Bregårdsskolans C<br />
hus,<br />
2. avsätter 10 mnkr i investeringsmedel <strong>2012</strong> och 15 mnkr 2013 till<br />
åtgärdeer föranledda av första delrapporten i lokalutredningen,<br />
3. beslutar att investeringskostnader efter 2013, föranledda av<br />
lokalutredningen, redovisas i nästa delrapport <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>,<br />
4. beslutar att ta Häsängskolan ur bruk, exklusive gymnastiksal, efter<br />
vårterminen <strong>2012</strong>,<br />
5. beslutar att göra om Bregårdsskolan till en 4-9 skola samt att<br />
mottagningsköket omvandlas från mottagningskök till<br />
produktionskök. Arbetet utförs under <strong>2012</strong> och första halvåret 2013,<br />
6. beslutar att ta Karlberg 7-9 ur bruk efter vårterminen 2013.<br />
Idrottshall och skolrestaurang åtgärdas med de mest nödvändiga<br />
underhållsinsatserna i avvaktan på en mer permanent lösning.<br />
Undercentralen flyttas från skoldelen till idrottshallen.<br />
Produktionsköket omvandlas till ett mottagningskök. Arbetet utförs<br />
under 2013,<br />
7. beslutar att Rävåsskolan förblir en F-3 skola och upprustningen<br />
påbörjas 2014,<br />
8. beslutar att ta servicehusen Geologen och Högehus ur bruk under<br />
förutsättning av att ett nytt vårdboende med 60 platser tillskapas och<br />
att socialnämn<strong>den</strong> avvecklar 40 permanenta platser på Karlskoga<br />
lasarett,<br />
9. beslutar att lyfta ut frågan om övriga servicehus (förutom Geologen<br />
och Högehus) ur lokalutredningen och att det hanteras fortsatt i<br />
utredningen om framtida äldreboen<strong>den</strong>,<br />
10. beslutar att hela Människan, RIA lokalen, avvecklas och en<br />
ersättningslokal erbjuds Hela Människan under 2013,<br />
11. beslutar att lokalen för tvätteriet, socialförvaltningen, avvecklas<br />
under <strong>2012</strong>,<br />
12. beslutar att lokalerna på Dunungevägen avvecklas när<br />
Möckelngymnasiet är färdigbyggt, januari 2013,<br />
13. beslutar att vuxenutbildningen minskar lokalerna vid Ekebyskolan<br />
med 500m² till höstterminen <strong>2012</strong>,<br />
14. beslutar att kommunstyrelsens ledningskontor fortsätter att utreda ett<br />
antal objekt, inkluderande särskolan och förskolan, och redovisar<br />
dessa i nästa delrapport i <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>,
Tjänsteskrivelse 3 (3)<br />
<strong>2012</strong>-05-22<br />
15. beslutar att kommunstyrelsens ledningskontor uppdaterar<br />
lokalutredningens redovisning av uppnådda och planerade resultat<br />
vad avser reducerade lokalytor netto och kostnadsbesparingar.<br />
Övervägan<strong>den</strong><br />
Delrapport 2 visar att projektmålet, reducering av lokalytor med<br />
27 000 m² och minskning av lokalkostnaderna med 12 mnkr/år, är<br />
möjliga att uppnå.<br />
Under våren <strong>2012</strong> har lokalutredningen alltmer gått in i en verkställighetsfas<br />
och en stor del av arbetet pågår redan inom samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
Lokalutredningen har bidragit till att utveckla<br />
kommunens hantering av lokalerna och förbättrat samverkan mellan<br />
förvaltningarna.<br />
Det nuvarande arbetssättet med en särskild lokalutredare har spelat ut sin<br />
roll. Det blir mer effektivt om samhällsbyggnadsförvaltningen, i samråd<br />
med andra förvaltningar, helt och hållet tar över arbetet med<br />
lokalhanteringen i kommunen.<br />
Kommunstyrelsens ledningskontor föreslår därför en avkortning av<br />
projektet och att lokalutredningen gör en överlämning av objekt och<br />
utredningar till samhällsbyggnadsförvaltningen efter kommunstyrelsens<br />
sammanträde <strong>2012</strong>-06-04. Därefter lämnar lokalutredningen en<br />
slutrapport i oktober <strong>2012</strong>. Slutrapporten kommer bland annat att<br />
innehålla följande:<br />
− en rutinbeskrivning till samhällsbyggnadsförvaltningen som syftar<br />
till att skapa ett effektivt lokalutnyttjande av kommunala lokaler och<br />
fastigheter. Slutrapporten kommer att delge erfarenheter av projektet<br />
som kan användas i <strong>den</strong> framtida lokalhanteringen i kommunen<br />
− En lokalförsörjningsplan som sträcker sig från <strong>2012</strong>-2021<br />
Kommunstyrelsens ledningskontors förslag till beslut<br />
Kommunstyrelsen beslutar att<br />
1. Godkänna delrapport 2<br />
2. Avsluta lokalutredningen <strong>2012</strong>-06-04<br />
Anna Drevenstam<br />
Kommundirektör<br />
Beslutet expedieras till:
Juni <strong>2012</strong><br />
Lokalutredningen, delrapport 2
Innehållsförteckning<br />
1. Inledning ................................................................................................................................. 2<br />
2. Sammanfattning ..................................................................................................................... 2<br />
3. Bakgrund ................................................................................................................................ 3<br />
4. Ny tidplan ............................................................................................................................... 4<br />
5. Redovisning av delprojekten .................................................................................................. 4<br />
5.3 Häsängskolan ....................................................................................................................... 5<br />
5.4 Bregårdsskolan, 4-9 skola ................................................................................................... 5<br />
5.5 Karlberg 7-9 ......................................................................................................................... 5<br />
5.6 Grundsärskola ....................................................................................................................... 6<br />
5.7 Vuxenutbildning ................................................................................................................... 6<br />
5.8 Kost ...................................................................................................................................... 6<br />
5.9 Äldreboende ......................................................................................................................... 7<br />
5.10. Funktionshindrade ............................................................................................................. 7<br />
5.11 Ria, Hela Människan ......................................................................................................... 8<br />
5.12 Tvätteriet ............................................................................................................................ 8<br />
5.13 Nitarvägen .......................................................................................................................... 8<br />
5.14 Administrativa lokaler ........................................................................................................ 8<br />
5.16 Kulturskolan ....................................................................................................................... 9<br />
5.17 Kungsteatern ....................................................................................................................... 9<br />
5.18 Budoverksamheten ............................................................................................................. 9<br />
5.19 Dunungevägen .................................................................................................................... 9<br />
5.20 Övriga lokaler ..................................................................................................................... 9<br />
6. Sammanställning av reducerade lokalytor och årligt avgående ........................................... 10<br />
Kostnader ................................................................................................................................. 10<br />
6.2. Kommande försäljningar/rivningar/uppsägningar ............................................................ 10<br />
7. Ekonomi ............................................................................................................................... 12<br />
7.2 Driftkostnader ..................................................................................................................... 12<br />
8. Summering av objekt som överlämnas till ........................................................................... 13<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen ............................................................................................... 13<br />
9. Avslutning ............................................................................................................................ 13<br />
1
Delrapport 2<br />
1. Inledning<br />
Det här är inte en slutrapport utan lokalutredningens andra delrapport. Första delrapporten<br />
publicerades i augusti 2011.<br />
2. Sammanfattning<br />
En fastighets- och lokalöversyn gjordes av konsultföretaget KPMG och redovisades för<br />
kommunstyrelsen i december 2009.<br />
Kommunstyrelsen har beslutat att innan utgången av 2013 ska kommunens lokalytor<br />
reduceras med minst 27 000 m² och driftkostnaderna för lokaler sänkas med 12 mnkr/år.<br />
Lokalutredningen tillsattes i december 2010 och en projektspecifikation antogs.<br />
Lokalutredningen är ett utvecklingsprojekt som innebär en satsning på färre väl fungerande<br />
enheter inom skola och vård och omsorg. Resultatet ska bli bättre nyttjande, högre kvalité<br />
samt effektivare drift och förvaltning av kommunens lokaler.<br />
Utredningen har sin utgångspunkt i KPMGs fastighets- och lokalöversyn som gjordes 2009,<br />
med indata från 2008, och i kommunens översiktsplan.<br />
Första delrapporten lämnades till kommunstyrelsen <strong>den</strong> 23 augusti 2011. Kommunfullmäktige<br />
behandlade ärendet <strong>den</strong> 15 november 2011 och antog delrapportens förslag med små<br />
korrigeringar.<br />
Denna rapport ger information om hur kommunfullmäktiges beslut <strong>den</strong> 15 november 2011<br />
håller på att verkställas samt vilka kostnader som uppstår kring de olika objekten. Rapporten<br />
redogör för reducerade lokalytor, minskade lokalkostnader samt tillfälliga<br />
omställningskostnader.<br />
De största delprojekten är:<br />
Bregårdsskolans omvandling från gymnasieskola till 4-9 skola<br />
Omställningen av Karlbergsskolan 7-9<br />
omstruktureringar inom förskoleverksamheten<br />
förändringar i kommunens köksverksamhet<br />
reducering av socialförvaltningens lokaler med anknytning till arbetsmarknadsåtgärder<br />
omstrukturering inom verksamheten för funktionshindrade<br />
avveckling av servicehusen Geologen och Högehus<br />
nya vårdboendet (har dock i huvudsak hanterats utanför lokalutredningen)<br />
Lokalutredningen föreslår en avkortning av projektet. Därmed lämnas objekt och utredningar<br />
över till samhällsbyggnadsförvaltningen efter kommunstyrelsens sammanträde <strong>2012</strong>-06-04.<br />
Det innebär att beslut föranledda av lokalutredningen tas på ett sedvanligt sätt av berörda<br />
nämnder.<br />
Delrapport 2 visar att projektmålet, reducering av lokalytor med 27 000m² och minskning av<br />
lokalkostnaderna med 12 mnkr/år är möjligt att uppnå.<br />
2
Lokalutredningen lämnar en slutrapport i oktober <strong>2012</strong>.<br />
3. Bakgrund<br />
En fastighets- och lokalöversyn har genomförts enligt beslut i kommunstyrelsen 2009-04-14.<br />
Rapporten, ”Utredning avseende genomlysning av lokalutnyttjande i kommunkoncernen”,<br />
som gjordes av konsultföretaget KPMG föredrogs i kommunstyrelsen 2009-12-01.<br />
KPMG konstaterar i sin utredning att kommunen förfogar över 261 700 m² lokal- och<br />
bostadsyta varav 16 700 m² utgörs av servicelägenheter.<br />
Kommunstyrelsen beslutade <strong>den</strong> 4 oktober 2010, § 153 följande:<br />
”Kommunstyrelsens ledningskontor får i uppdrag att tillsammans med<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen leda arbetet med att innan utgången av 2013 anpassa<br />
lokalutnyttjandet i kommunen så att lokalytan reduceras med minst 27 000 m²och<br />
driftkostnaderna med minst 12 mnkr. Utgångspunkten är innehav av driftkostnader 2009”.<br />
(2009-01-01).<br />
Kommundirektören tillsatte en lokalutredare och en projektspecifikation redovisades till<br />
kommunstyrelsen i december 2010.<br />
Lokalutredningen är ett utvecklingsprojekt som innebär en satsning på färre väl fungerande<br />
enheter inom skola, vård och omsorg. Lokalutredningen ska bidra till bättre nyttjande, högre<br />
kvalité samt effektivare drift och förvaltning av kommunens lokaler.<br />
Lokalutredningen har sin utgångspunkt i KPMGs utredning. Konkreta förslag från<br />
utredningen har behandlats under projektets gång.<br />
Den beslutade projektspecifikationen beskriver lokalutredningens uppdrag på följande sätt:<br />
”Projektet ska leda till att resurser som frigörs satsas på vård, skola och omsorg. Det ska<br />
också leda till ett bättre underhåll av kvarvarande lokaler vilket i sin tur ger en bättre<br />
arbetsmiljö för brukare och medarbetare”. Se källförteckning 1<br />
Projektet ska även leverera:<br />
en samordning av rörelser/flytt under steg 2<br />
en rutinbeskrivning till samhällsbyggnadsförvaltningen som syftar till att skapa ett<br />
effektivt lokalutnyttjande av kommunala lokaler och fastigheter.<br />
en lokalförsörjningsplan som sträcker från <strong>2012</strong>-2021<br />
Avsatt budget för att driva projektet under treårsperio<strong>den</strong>, t.o.m. 2013, är 4,5 mnkr.<br />
Första delrapporten avlämnades till kommunstyrelsen <strong>den</strong> 23 augusti 2011.<br />
Kommunfullmäktige behandlade ärendet <strong>den</strong> 15 november 2011 och antog delrapportens<br />
förslag.<br />
3
4. Ny tidplan<br />
Under våren <strong>2012</strong> har lokalutredningen alltmer gått in i en verkställighetsfas och en stor del<br />
av arbetet pågår redan inom samhällsbyggnadsförvaltningen. Lokalutredningen har bidragit<br />
till att utveckla kommunens hantering av lokalerna och förbättrat samverkan mellan<br />
förvaltningarna.<br />
Det nuvarande arbetssättet med en särskild lokalutredare har spelat ut sin roll. Det blir mer<br />
effektivt om samhällsbyggnadsförvaltningen, i samråd med andra förvaltningar, helt och<br />
hållet tar över arbetet med lokalhanteringen i kommunen.<br />
Lokalutredningen föreslår därför en avkortning av projektet och att lokalutredningen gör en<br />
överlämning av objekt och utredningar till samhällsbyggnadsförvaltningen efter<br />
kommunstyrelsens sammanträde <strong>2012</strong>-06-04. Därefter lämnar lokalutredningen en slutrapport<br />
i oktober <strong>2012</strong>.<br />
Kommunfullmäktige har anvisat medel till samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> till förändringar<br />
föranledda av delrapport 1. I de fall dessa medel inte är tillräckliga behandlas objekten på ett<br />
sedvanligt sätt genom att samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong> lämnar förslag till<br />
kommunstyrelsen/kommunfullmäktige.<br />
Beslut föranledda av lokalutredningen tas på ett sedvanligt sätt av berörda nämnder.<br />
5. Redovisning av delprojekten<br />
I detta avsnitt redovisas de olika delprojekten som ingår i lokalutredningen. I de fall rapporten<br />
hänvisar till fortsatta utredningar är det en uppgift för samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
5.1 Förskolor<br />
Behovet av förskoleplatser har ökat i kommunen. Under 2010 -<strong>2012</strong> gjordes följande<br />
utökningar:<br />
17 platser, Blåklinten 2, invid Häsängskolan<br />
19 platser, Sandvikens förskola (har flyttat in i Bråtenskolan)<br />
35 platser, Loviselund<br />
38 platser, Loviselund 2<br />
15 platser, Stråningstorp<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> och Barn- och utbildningsnämn<strong>den</strong> har fattat följande beslut vid<br />
sina sammanträ<strong>den</strong> i maj, <strong>2012</strong>:<br />
1. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutar att föreslå att kommunfullmäktige uppdrar till<br />
nämn<strong>den</strong> att före 2013-12-31 uppföra en byggnad för 60 förskoleplatser väster om<br />
Kulturskolan i kvarteret Varfågeln.<br />
2. <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> beslutar att föreslå att kommunfullmäktige uppdrar till<br />
nämn<strong>den</strong> att före 2014-12-31 uppföra en tillbyggnad för 20 förskoleplatser vid<br />
förskolan Sjölyckan i kvarterat Gökärten.<br />
3. Samhällbyggnadsnämn<strong>den</strong> beslutar att föreslå kommunfullmäktige att finansiering av<br />
byggnationen av de 80 förskoleplatserna sker i enlighet med<br />
samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong>s tidigare förslag, SBN §37.<strong>2012</strong>.<br />
4
Blåhakens förskola kommer att tas ur bruk. Blåhaken uppfyller inte kraven för en<br />
ändamålsenlig byggnad för förskoleverksamhet. Om 80 nya förskoleplatser tillkommer tas<br />
även platserna på Stråningstorp och Blåklinten 2 bort.<br />
5.2 Rävåsskolan, F-3 skola<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att Rävåsskolan förblir en F-3 skola och att upprustning<br />
påbörjas tidigast 2014.<br />
I delrapport 1 angavs följande brister:<br />
bristande tillgänglighet<br />
gamla avloppsstammar<br />
undermålig ventilation<br />
För få toaletter<br />
Det finns för närvarande inga medel avsatta, i 2014 års investeringsbudget, för åtgärder till en<br />
upprustning av Rävåsskolan. Lokalutredningen senarelade åtgärderna för Rävåsskolan i<br />
delrapport 1 till 2014 och framåt med anledning av att andra objekt var mer prioriterade under<br />
<strong>2012</strong> och 2013.<br />
5.3 Häsängskolan<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att Häsängskolan, exklusive gymnastiksalen, tas ur bruk<br />
efter vårterminen <strong>2012</strong>. Till höstterminen <strong>2012</strong> är alla elever placerade på andra skolor.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen kommer att avveckla lokalerna, förmodligen sälja, under<br />
2013 (inkluderande gymnastiksalen).<br />
5.4 Bregårdsskolan, 4-9 skola<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att Bregårdsskolan ska omvandlas till en 4-9 skola. 4-6<br />
eleverna är redan på plats eftersom Katrinedalsskolan avvecklades under våren 2011.<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen har i samråd med samhällsbyggnadsförvaltningen tagit<br />
fram en verksamhetsbeskrivning och ett underlag för projekteringen, inklusive<br />
kostnadskalkyl.<br />
Skolan beräknas vara klar för att ta emot 7-9 eleverna senast vid halvårsskiftet 2013/2014.<br />
Detta är en förskjutning av <strong>den</strong> preliminära tidplanen (med inflyttning sommaren 2013).<br />
Orsaken är att det krävs mer tid till förankring, projektering och ombyggnation (sker i två<br />
etapper). En forcerad process riskerar att höja kostnaderna och generera kvalitetsbrister i<br />
ombyggnationen. Det finns också ett viktigt barnperspektiv eftersom det blir en säkrare miljö<br />
för barnen om projektet delas i två etapper.<br />
5.5 Karlberg 7-9<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att Karlbergsskolan 7-9 ska tas ur bruk efter vårterminen<br />
2013. Skolrestaurangen och idrottshallen samt några administrativa lokaler ska behållas.<br />
Idrottshallen och skolrestaurangen åtgärdas med de mest nödvändiga underhållsinsatserna i<br />
avvaktan på en mer permanent lösning.<br />
Med anledning av åtgärderna i Bregårdssskoan, se ovan, kommer skolan att tas ur bruk senast<br />
vid årsskiftet 2013/2014.<br />
5
Flytt av verksamheten medför tillfälligt ökade driftkostnader för barn- och<br />
utbildningsförvaltningen.<br />
5.6 Grundsärskola<br />
Grundsärskolan bedriver sin verksamhet i Aggerudsskolan, Karlberg 7-9 och Sandviksskolan.<br />
Lokalutredningen har undersökt om det finns utrymme att förlägga en del av<br />
särskoleverksamheten i Bregårdsskolan men inte funnit någon tillfredsställande lösning.<br />
Placeringen av grundskolan7-9, inklusive ungdomsfritids utreds av barn- och<br />
utbildningsförvaltningen.<br />
Grundskolans träningsskola finns på Aggerudsskolan. Grundskolan 1-6 finns på<br />
Sandviksskolan.<br />
5.7 Vuxenutbildning<br />
Lokalutredningen föreslår att vuxenutbildningen blir kvar på Ekebyskolan fast med minst<br />
500 m² reducerad yta. Samhällsbyggnadsförvaltningen har gjort en ny bedömning av<br />
lokalerna och anser att byggnaderna, för en rimlig upprustningskostnad (förbättrade ytskikt<br />
mm) kan användas även i fortsättningen.<br />
Lokalutredningen har även utrett ett flertal andra alternativ:<br />
C- huset, Bregårdskolan, i kombination med Booforsens lokaler<br />
Folkets hus i kombination med f.d. Kurirens lokaler<br />
Hyresbostäders lokaler vid Örntorget<br />
Häsängskolan<br />
två olika alternativ med Dunungevägen i kombination med någon av ovannämnda<br />
lokaler<br />
Samtliga alternativ är sämre än det föreslagna på grund av att lokalerna inte fyller de<br />
önskvärda kraven för verksamheten eller för att kostnaderna blir för höga.<br />
Lokalutredningen föreslår att Lärcentrum blir kvar i Booforsens lokaler. Lärcentrum har hyrt<br />
lokalerna sedan sommaren 2011 för att bereda plats för 4-9 skolan i Bregårdsskolan.<br />
5.8 Kost<br />
5.8.1 Bregårdsskolan<br />
Bregårdsskolans mottagningskök omvandlas från ett mottagningskök till ett produktionskök<br />
enligt tidigare beslut i kommunfullmäktige. Ombyggna<strong>den</strong> beräknas ske sommaren 2013.<br />
5.8.2 Karlbergsskolan 7-9<br />
Det befintliga produktionsköket omvandlas till ett mottagningskök. Det kan i stort sett göras<br />
med befintlig utrustning. Framtida nyinvesteringar sker enligt ordinarie investeringsplan.<br />
6
5.8.3 Torpdalen och gamla köket i Möckelngymnasiet<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen har i samråd med folkhälsoförvaltningen kommit fram till att<br />
produktionsköket i Torpdalen inte har tillfredställande lokaler. Lokalerna är för små och inte<br />
ändamålsenligt anpassade. Det har lett till stora arbetsmiljöproblem för personalen.<br />
Kostnaderna för en anpassning/ombyggnation blir orimligt höga.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen och folkhälsoförvaltningen har sett över lokalerna i gamla<br />
köket i Möckelngymnasiet och konstaterat att det gamla köket och <strong>den</strong> gamla matsalen kan<br />
byggas om till ett väl fungerande produktionskök och ersätta nuvarande verksamhet i<br />
Torpdalen.<br />
5.9 Äldreboende<br />
5.9.1 Nytt vårdboende<br />
Kommunfullmäktige har beslutat om att bygga ett nytt vårdboende med 60 platser intill<br />
Skrantahemmet. De nya hyresgästerna beräknas kunna flytta in i slutet av 2013.<br />
Det nya vårdboendet möjliggör avvecklande av 40 permanenta platser på Karlskoga lasarett,<br />
ett boende som inte uppfyller de krav kommunen har på sina övriga vårdboen<strong>den</strong>.<br />
5.9.2 Servicehusen Högehus och Geologen<br />
Kommunfullmäktige har tidigare beslutat att servicehusen Geologen och Högehus ska<br />
avvecklas under förutsättning att ett nytt vårdboende tillkommer.<br />
Diskussioner pågår mellan Hyresbostäder (hyresvär<strong>den</strong>) och samhällsbyggnadsförvaltning (i<br />
samråd med socialförvaltning) om en lämplig tidpunkt för avveckling. Geologen är uppsagd<br />
med sista avtalsdatum 2013-06-30.<br />
När servicehusen avvecklas uppstår ett behov av lokaler för hemtjänstpersonalen.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen är igång med att finna lämpliga lokaler.<br />
Avvecklingen av servicehus medför tillfälligt ökade driftkostnader för socialförvaltningen.<br />
5.10. Funktionshindrade<br />
5.10.1 Nytt gruppboende <strong>2012</strong><br />
Ett nytt gruppboende byggs enligt kommunfullmäktiges tidigare beslut på Sandviksområdet<br />
och beräknas bli klar under våren 2013.<br />
5.10.2 Nytt gruppboende 2013<br />
Socialförvaltningen avvaktar tills vidare, eventuellt blir det ett s.k. trapphusboende.<br />
5.10.3 Gruppboendet Gösta Berlings väg<br />
Gruppboendet på Gösta Berlings väg är inte ändamålsenlig för verksamheten.<br />
Lokalutredningen överlämnar till samhällsbyggnadsförvaltningen att fortsätta att söka efter en<br />
lämplig ersättningslokal.<br />
7
5.10.4 Korttidsboendet Gästis<br />
Det finns ett mycket stort behov av att ersätta det nuvarande korttidsboendet Gästis. Boendet<br />
är inte ändamålsenligt för verksamheten och det finns behov av ytterligare en korttidsplats.<br />
Lokalutredningen har inte funnit andra befintliga lokaler i kommunens ägo utan föreslår att en<br />
villa köps in för verksamheten och att Gästis föreslås avvecklas genom försäljning.<br />
5.10.5 Dagliga verksamheterna M-gruppen och Macken<br />
<strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> har konstaterat att det för närvarande inte finns behov av att flytta<br />
verksamheten. Fastigheten hindrar för närvarande inte <strong>den</strong> planerade utvecklingen av<br />
Centrumstråket.<br />
5.11 Ria, Hela Människan<br />
Verksamheten finns inom det område som kommer att behövas för det kommande<br />
Centrumstråket. Lokalerna är inte heller ändamålsenliga för verksamheten.<br />
Den ordinarie verksamheten kan flyttas till ett område invid polishuset under 2013. Om<br />
härbärgesverksamheten även i fortsättningen ska drivas med hjälp av Hela Människan måste<br />
en annan placering hittas före utgången av 2013.<br />
5.12 Tvätteriet<br />
Kommunfullmäktige beslöt att tvätteriet ska avvecklas under <strong>2012</strong>. Det nya vårdboendet,<br />
intill Skrantahemmet, har plats för tvätteriet. Det medför dock att det nuvarande tvätteriet inte<br />
kan avvecklas förrän i slutet av 2013.<br />
5.13 Nitarvägen<br />
Socialförvaltningen har sagt upp de lokaler som man hyr på Nitarvägen (totalt ca 1400 m²)<br />
Hyreskontraktet går ut vid årsskiftet <strong>2012</strong>/2013. Lokalerna har använts till Jobbcentrums och<br />
AMEs verksamhet. Lokalutredningen föreslår att samhällsbyggnadsförvaltningen fortsätter att<br />
utreda ny lokalisering för verksamheten.<br />
5.14 Administrativa lokaler<br />
5.14.1 Bemanningsenheten<br />
Bemanningsenheten hyr för närvarande lokaler av en extern hyresvärd. Lokalerna är uppsagda<br />
från och med årsskiftet <strong>2012</strong>/2013. Bemanningsenheten kommer då att flytta in i KS huset.<br />
Enheten övertar de lokaler löneadministrationen lämnar när de flyttar till Kristinehamn<br />
hösten <strong>2012</strong>.<br />
5.14.2 Socialförvaltningens lokaler, Baggängsvägen 63<br />
Det finns ett behov av större underhållsåtgärder i lokalerna. Diskussion pågår mellan<br />
samhällsbyggandsförvaltningen och hyresvär<strong>den</strong>, Hyresbostäder, om vilka åtgärder som ska<br />
vidtas och hur dessa ska finansieras.<br />
8
5.14.3 Administrativa lokaler, Skrantahöjdsvägen 35<br />
Fastighetsavdelningen kommer att flytta från Skrantahöjdsvägen 35 till centralförrådet.<br />
Fastighetsavdelningens lokaler på Skrantahöjdsvägen kommer att användas av<br />
samhällsbyggnadsförvaltningen, folkhälsoförvaltningen och IT- avdelningen (utökad<br />
verksamhet).<br />
5.15 Lokal till fullmäktigesammanträ<strong>den</strong><br />
Kommunfullmäktige har i februari haft sitt sammanträde i Skrantaskolans aula och i maj<br />
kommer man att ha sammanträde i Källaren, Folkets Hus. Syftet är att pröva om lokalerna är<br />
lämpade för fullmäktiges sammanträ<strong>den</strong>.<br />
5.16 Kulturskolan<br />
Kulturskolans lokaler kommer att användas mer effektivt genom att Möckelngymnasiet<br />
kommer att förlägga sina musikkurser för årskurs 2 och 3 i Kulturskolan samt att<br />
Bregårdsskolan 4-9 kommer att ha all sin musikundervisning i Kulturskolans lokaler.<br />
5.17 Kungsteatern<br />
Diskussioner pågår om en mer effektiv användning av lokalerna.<br />
5.18 Budoverksamheten<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen kommer att redovisa alternativ placering för verksamheten<br />
under hösten <strong>2012</strong>.<br />
5.19 Dunungevägen<br />
Lokalerna kan säljas så snart som gymnasieförvaltningen kan överlämna lokalerna. Det sker<br />
förmodligen någon gång tidigt 2013.<br />
5.20 Övriga lokaler<br />
Ett flertal mindre lokaler är avyttrade och reduceringen av ytor och kostnader redovisas i<br />
bilaga.<br />
9
6. Sammanställning av reducerade lokalytor och årligt avgående<br />
Kostnader<br />
6.1. Klara försäljningar/rivningar/försäljningar<br />
Lokalutredningen - Karlskoga kommun <strong>2012</strong>-05-16<br />
Adress Fastighet Populärnamn Åtgärd Hyresgäst BRA-yta Årlig avgående Årlig avgående<br />
Klara försäljningar (kvm) kostnad (kr) kostnad (kr/kvm)<br />
Granbergsdal 279, 281 Granbergsdals Hyttrebleck Granbergsdals 1:3 skola Såld 2010 BUN 1587 603349 380<br />
Granbergsdal 277 Granbergsdals Hyttrebleck Granbergsdals 1:3 förskola, Grangår<strong>den</strong>Såld 2010 BUN<br />
Brickegårdsvägen 14 Brickegårdsskolan 1 Brickegår<strong>den</strong>s skola Såld 2010 BUN 1531 562895 368<br />
Bregårdsgatan 33B Elefanten 3 Bostadsrätt Såld 2009 SBF 61 77302 1267<br />
Flyghangaren Såld 2010 SBF 212 35000 165<br />
Sintrams väg 2A-B Bregår<strong>den</strong> 2:90 Hyreshus Såld 2011 SBF 1630 242519 149<br />
Baggängsvägen 51A-C Geologen 7 LP-stiftelsen Såld 2011 SBF 2204 249605 113<br />
Kedjeåsen 401 Västra kedjeåsen 1:27 Kedjeåsens skola Såld 2010 KUF 394 105237 267<br />
Solåkersvägen 1 Besticket 11 Bostadshus, Länkarna Såld 2010 KUF 316 98712 312<br />
Klara rivningar<br />
Bergsmansgatan 25 Rapphönan 11 Bostadshus Riven 2009 SBF 197 0<br />
Bergsmansgatan 23 Rapphönan 12 Bostadshus Riven 2009 SBF 374 0<br />
Aggerud 216 Aggerud 2:56 Fritidshus Riven 2009 SBF 27 0<br />
Ekebyparken Bregår<strong>den</strong> 2:90 Föreningslokal,f d parklekstuga Riven 2009 SBF 20 0<br />
Viaduktgatan 7 Berglärkan 5 f d Metallhuset Riven 2009 SBF 680 22448 33<br />
Oxelbergsgatan 3 Tranan 7 Bostadshus Riven 2009 SBF 200 0<br />
Finnebäck 303 Högåsen 2:139 Fritidshus Riven 2010 SBF 30 0<br />
Bergsmansgatan 27 Rapphönan 10 Bostadshus Riven 2011 SBF 291 0<br />
Saxlyckevägen 4 Saxfisken 2 Bostadshus Riven 2010 SOC 179 0<br />
Gröna Huset Riven 2010 SOC 366 158360 433<br />
Loviselundsvägen 67 Spoven 1 Katrinedalsskolan inkl vmbost Riven 2011 BUN 2348 744892 317<br />
Sommarvägen Brickegår<strong>den</strong> 6:38 Sandviksbadet f d mat och disk Riven 2011 KUF 63 6000 95<br />
Klara uppsägningar externa lokaler<br />
HSB Karlskoga Slalomklubb, klubblokal Uppsagd KUF 80 24000 300<br />
Hyresbostäder Friluftsfrämjandet Uppsagd KUF 105 31200 297<br />
HSB Bofors Gymnastikförening Uppsagd KUF 60 29700 495<br />
Hyresbostäder Svarta Galten Uppsagd KUF 490 275000 561<br />
Hyresbostäder Finska föreningen Uppsagd KUF<br />
Hyresbostäder Pensionärsföreningen Uppsagd KUF<br />
KA Bergstedts Carlskoga Scoutkår Uppsagd KUF 120 29300 244<br />
Kyrkvär<strong>den</strong> 2 HSB Robsahmvägen 3, Dagbarnlokal Uppsagd BUN 67 18720 279<br />
Gustavsgatan 15 HSB Brf Reparatören, Funkis Uppsagd SOC 354 126480 357<br />
Summa kvm 13986 3440719 246<br />
10
6.2. Kommande försäljningar/rivningar/uppsägningar<br />
Adress Fastighet Populärnamn Åtgärd Hyresgäst BRA-yta Årlig avgående Årlig avgående<br />
Kommande försäljningar/rivningar/uppsägningar (kvm) kostnad (kr) kostnad (kr/kvm)<br />
Boåsvägen 6 Bofors 1:19 Loviselundsskolans gymnastiksal Rivs KUF 370 189733 513<br />
Selkroksvägen Bregår<strong>den</strong> 2:90 Kinesiska föreningen Rivs KUF 51<br />
Immetorpsvägen 1A Timret 7 Bostadshus Q-märkt Rivs SBF 206<br />
Botorp 312 Högåsen 2:7 Bostadshus SBF 297<br />
Brickegårdsvägen 37 Brickegår<strong>den</strong> 6:19 Bostadshus (Åskullen) SBF 157<br />
Brickegårdsvägen 32 Brickegår<strong>den</strong> 6:19 Bostadshus SBF 165<br />
Lunedet 257 Lunedet 2:9 Skidanläggning Säljs SBF 287<br />
Barrskogsvägen 8 Granen 1 Privat daghem Säljs SBF 184<br />
Lämås Kilsta 3:1:73 Förråd Säljs <strong>2012</strong> SBF 301 92725 308<br />
Äspenäs 320 Högåsen 2:156 Bygdegillet Säljs SBF 284<br />
Finnebäck Rivs SBF XXX<br />
Kungsvägen 34 Staren 6 Kuriren Hyrs ut externt SBF<br />
Västerle<strong>den</strong> 10 Kilsta 3:117 Västerle<strong>den</strong> 10 Rivs SOC 88 13505 153<br />
Trindtorpsvägen 6 Gasolen 2 Tvätteriet (Stisses) Rivs SOC 478 237644 497<br />
Geologen Avvecklas SOC 920 706860 768<br />
Högehus Avvecklas SOC 455 411660 905<br />
Nitarevägen 3 Nitarevägen Uppsagd SOC 1350 736400 545<br />
Nitarevägen 3 Nitarevägen, garage Uppsagd SOC 50 20000 400<br />
Vårdlagslokaler äldreomsorgen SOC -300 -300000<br />
Värmlandsvägen 9 Duvan 9 Funkis Tillkommet SOC -420 -186000<br />
Skrantahöjdsvägen 40 Bemanningsenheten Sägs upp KS 235 188252 801<br />
Knut Wistrands väg 4 B Blåhaken 17 Blåhaken Rivs BUN 227 347469 1531<br />
Melkavägen 4 Häsängsskolan 3 Blåklinten 2, paviljong Vakant BUN 295 178871 606<br />
4 nya förskoleavdelningar Tillkommer BUN -676 -811200 1200<br />
Flygfältsvägen 12 Plogen 17 Karlbergsskolan, 7-9 60 % bort BUN 5444 2934486 539<br />
Melkavägen 4 Häsängsskolan 2 Häsängsskolan, F-6 Bort BUN 2050 1127845 550<br />
Dagbarnvårdslokaler BUN 200 52000 260<br />
Dalbacksgatan 5 Bilhallen Uppsagd GN 562 256800 457<br />
Gösta Berlings väg 20 Visan 1 Ekebyskolan, Komvux, C-huset Vakant GN 620 340741 550<br />
Dunungevägen 12 Kåseriet 2 Dunungevägen 12 Säljs GN 1423 670438 471<br />
Hyttåsvägen Lärcentrum Tillkommet GN -310 -254200<br />
Minskade städkostnader totalt Avgår 2000000<br />
Summa kvm 14993 8954029 597<br />
Totalt kvm 28979 12394748 428<br />
Kommentarer<br />
Ovanstående redovisning utgår ifrån de objekt som fanns med i KPMGs utredning. Det var<br />
utifrån KPMGs utredning som kommunfullmäktige fastställde projektmålet. Av <strong>den</strong><br />
anledningen finns inte följande objekt med i redovisningen:<br />
nya vårdboendet<br />
permanenta platserna på Karlskoga lasarett<br />
Möckelngymnasiet<br />
brandstation<br />
Delrapport 2 visar att projektmålet, reducering av lokalytor med 27 000m² och minskning av<br />
lokalkostnaderna med 12 mnkr/år är möjligt att uppnå.<br />
11
7. Ekonomi<br />
7.1. Budgeterade medel för investeringar föranledda av lokalutredningen (SBNs<br />
budget)<br />
<strong>2012</strong><br />
Bregårdsskolan 8 000 000<br />
Österle<strong>den</strong>/Bråten 300 000<br />
Möckelngymnasiet, nytt kök (ersätter 1 300 000<br />
Torpdalen)<br />
Kulturskolan, estetprogrammet 100 000<br />
Aggerud/Stråningstorp/Skranta 300 000<br />
Summa 10 000 000<br />
2013<br />
Bregårdsskolan 8 000 000<br />
Möckelngymnasiet, nytt kök (ersätter 4 000 000<br />
Torpdalen)<br />
Bregårdsskolans kök 3 000 000<br />
Summa 15 000 000<br />
2014<br />
Anpassning av Karlberg 7-9<br />
Hissar till Bregårdsskolan<br />
Ev. påbörja upprustning av Rävåsskolan<br />
Summa Ca 11 000 000<br />
Kommentar: <strong>Samhällsbyggnadsnämn<strong>den</strong></strong> har för närvarande inte de 11 mnkr som behövs för<br />
att genomföra 2014 års åtgärder i lokalutredningen. Alternativen är att nämn<strong>den</strong> får ett<br />
resurstillskott eller att samhällsbyggnadsförvaltningen redovisar en investeringsplan för de<br />
aktuella objekten utspridd på ett flertal år.<br />
7.2 Driftkostnader<br />
Barn och utbildningsnämn<strong>den</strong><br />
Särskolan<br />
Flytt- och<br />
250 tkr<br />
personalkostnader,2013<br />
Förskola<br />
Flytt- och<br />
250 tkr<br />
personalkostnader,2013<br />
Karlberg 7-9 Flytt- och<br />
personalkostnader,2013<br />
och 2014<br />
1 mnkr<br />
12
Socialnämn<strong>den</strong><br />
Högehus<br />
Geologen<br />
Flytt- och<br />
personalkostnader och<br />
minskade<br />
hyresintäkter, 2013<br />
och 2014<br />
Flytt- och<br />
personalkostnader,<br />
2013 och 2014<br />
1 mnkr*<br />
2 mnkr*<br />
Driftkostnaderna är engångskostnader.<br />
*Högehus har årliga hyresintäkter för lägenheter på 1 mnkr. Geologens hyresintäkter är 3<br />
mnkr. Ovanstående beräkning bygger på en 50% beläggning i 12 månader före kontraktets<br />
utgång. Personal och flyttkostnader beräknas till 500 tkr per servicehus.<br />
8. Summering av objekt som överlämnas till samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
Omstrukturering av Ekebyskolan, vuxenutbildning<br />
Delning av Karlberg 7-9, bibehålla idrottshall, mottagningskök, matsal och några<br />
administrativa lokaler<br />
Slutföra omstruktureringen av särskoleverksamheten<br />
Fortsatt omstrukturering av förskoleverksamheten<br />
Avveckling av köket i Torpdalen och ombyggnation av gamla köket i<br />
Möckelgymnasiet<br />
Personallokaler för hemtjänsten (Geologen och Högehus)<br />
Lokaler för Hela Människan<br />
Ersättningslokal för tvätteriet (i nya vårdboendet)<br />
Nytt gruppboende för funktionshindrade, tidigast 2013<br />
Ersättningsboende för gruppboendet på Gösta Berlings väg<br />
Ersättningslokal för korttidsboendet Gästis<br />
Lokal för fullmäktiges sammanträ<strong>den</strong><br />
Budolokal<br />
Ersättningslokaler för <strong>den</strong> verksamhet som bedrivits på Nitarvägen<br />
Försäljning av Häsängskolan<br />
Försäljning av Dunungevägen<br />
9. Avslutning<br />
Lokalutredningen föreslår att lokalhanteringen övergår till <strong>den</strong> ordinarie verksamheten efter<br />
att kommunstyrelsen har behandlat delrapport 2 <strong>den</strong> 4 <strong>juni</strong> <strong>2012</strong>.<br />
13
Lokalutredningen kommer att överlämna en slutrapport i oktober <strong>2012</strong>. Slutrapporten kommer<br />
bland annat att innehålla följande:<br />
en rutinbeskrivning till samhällsbyggnadsförvaltningen som syftar till att skapa ett<br />
effektivt nyttjande av kommunala lokaler och fastigheter<br />
erfarenheter av projektet som kan användas i <strong>den</strong> framtida lokalhanteringen i<br />
kommunen<br />
en lokalförsörjningsplan som sträcker från <strong>2012</strong>-2021<br />
Projektledare<br />
Jukka Tekonen<br />
14