Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TEMA • NUTRITION<br />
Eva Gärdsmo Pettersson<br />
journalist<br />
eva.vesuvius@telia.com<br />
Vårdalstiftelsens ”Idéprövning”,<br />
är en del av stiftelsens kampanj<br />
för att identifiera nytänkande<br />
forskning. Man uppmuntrade forskare<br />
och yrkesverksamma att skicka in idéer<br />
till samhällsrelevant och nytänkande<br />
forskning. Alla idéer, som uppfyllde de<br />
kriterier som ställts, bjöds in att lämna<br />
en projektskiss. Av totalt 685 idéer fick<br />
man in 502 projektskisser. Av dessa var<br />
det till slut åtta projekt som erhöll medel,<br />
bland annat Albert Westergrens forskargrupps<br />
dunät-projekt.<br />
– Det är mycket stort att bli utvald<br />
bland så många goda projektidéer. Vi är<br />
oerhört glada för det. Samtidigt hoppas<br />
jag att de som nu inte blev utvalda, hittar<br />
en annan finansiering. Det finns ett stort<br />
behov av god omvårdnads- och omsorgsforskning<br />
så fler av projekten borde realiseras,<br />
konstaterar Albert Westergren, vars<br />
forskarinriktning utöver näring och ätande,<br />
främst omfattar äldre personers vård<br />
och omsorg och omvårdnadsproblematik<br />
kring patienter med neurologiska sjukdomar,<br />
till exempel stroke samt statistik<br />
och psykometri.<br />
Att det skulle bli sjukvården som<br />
framtida arbetsfält för Albert Westergren<br />
var inte så otippat, både mamma och<br />
mormor var sjuksköterskor. Men att det<br />
skulle bli en forskarkarriär var långt ifrån<br />
självklart. Han började att som 16-årig<br />
arbeta på Centralsjukhuset i <strong>Kristianstad</strong><br />
(csk) som sjukvårdsbiträde och undersköterska.<br />
Sedan läste han vidare och blev<br />
färdig sjuksköterska 1989. Efter examen<br />
började han på en neurologisk vårdavdelning<br />
med flera strokepatienter.<br />
Det var då intresset för ätproblem<br />
började. Problemet är vanligt bland strokepatienter<br />
ändå upplevde Albert Westergren<br />
att det var så lite som var känt om<br />
det. Han blev nutritionsombud på avdelningen<br />
och fick så småningom chansen<br />
att gå en utbildning i sväljproblematik.<br />
Det väckte hans intresse för vidare studier<br />
och så småningom egen forskning.<br />
1997 blev han antagen som doktorand<br />
vid Lunds Universitet och lade fram sin<br />
avhandling Eating difficulties in elderly,<br />
focusing on patients with stroke 2001.<br />
Sedan dess har han gjort en närmast<br />
rekordsnabb akademisk karriär. Han blev<br />
docent i Lund 2006. Återvände till <strong>Kristianstad</strong><br />
Högskola med ett forskningsanslag<br />
på 4,5 miljoner kronor från Vetenskapsrådet<br />
för att studera nutrition på<br />
sjukhus och i särskilt boende. 2009 fick<br />
han tjänst som professor i omvårdnad vid<br />
sektionen för hälsa och samhälle på Högskolan<br />
<strong>Kristianstad</strong>. Då var han bara 42<br />
år gammal.<br />
– Det är fantastiskt engagerande att<br />
få arbeta som forskare. Man ska också<br />
ha tur. Innan jag fick Vetenskapsrådets<br />
forskningsanslag som möjliggjorde forskning<br />
på heltid under flera år, var jag på<br />
väg tillbaka till den kliniska verksamheten<br />
åtminstone på deltid, konstaterar<br />
han.<br />
Det nya projektet startar i<br />
sommar<br />
Det nya projektet beräknas komma igång<br />
på allvar i och med ett möte med Vårdalsinstitutet<br />
i juni och ett uppstartsinternat<br />
för forskargruppen i augusti. Albert Westergren<br />
ser fram mot det kommande arbetet<br />
som han hoppas snabbt ska komma<br />
till praktisk klinisk nytta ute i verksamheterna.<br />
Undernäring är ett stort problem,<br />
framförallt bland äldre. Problem med<br />
ätande och näringsintag ingår i ett större<br />
problemkomplex som inte får negligeras<br />
i det dagliga vårdarbetet. Att i tid upptäcka<br />
vårdtagare med undernäring och<br />
optimera förutsättningarna för intag av<br />
dryck och mat är därför centralt för hälsa<br />
och välbefinnande. Det kräver att personalen<br />
har kompetens att göra adekvata<br />
bedömningar och förmåga att sätta in individuella<br />
åtgärder. Det kräver i sin tur<br />
utbildning.<br />
– Vi har tidigare gjort en interventionsstudie<br />
med studiecirklar för personal på<br />
sjukhus i norra Skåne om hur de ska<br />
upptäcka vårdtagare med undernäring<br />
och optimera förutsättningarna för deras<br />
nutrition. Utbildningen gav bra resultat<br />
men vi fann också att kunskap är färskvara<br />
och att den behövde upprepas med<br />
jämna mellanrum och det är dyrt, menar<br />
Albert Westergren och fortsätter:<br />
– Det krävs innovativa lösningar för<br />
att evidens ska användas i praktiken och<br />
för att uppnå långsiktiga effekter. Vi tror<br />
att en sådan åtgärd kan vara ett datorbaserat<br />
utbildningsprogram som det vi nu<br />
startar forskningsprojektet kring. En sådan<br />
utbildning tar bara ungefär en timme<br />
per person och kan enkelt upprepas<br />
med jämna mellanrum.<br />
Tanken med DUNÄT<br />
är att vi genom<br />
illustrerade<br />
fallbeskrivningar<br />
ska kunna träna<br />
personal i att göra<br />
bedömningar på ett<br />
enhetligt sätt.”<br />
Utvecklingen av<br />
utbildningsprogram<br />
Grundläggande för de kommande studierna<br />
är utvecklingen av det datoriserade<br />
utbildningsprogrammet för näring och<br />
ätande (dunät). Det är tänkt att innehålla<br />
tre delar:<br />
• Bedömning av risk för undernäring,<br />
• Åtgärder för personer med risk för<br />
undernäring<br />
• Bedömnings- och beslutsstöd för personal<br />
12