Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
Nutrition & Munhälsa - Högskolan Kristianstad
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LÄSTIPS<br />
Det goda åldrandet<br />
Boken syftar till att belysa ett gott<br />
åldrande och hot mot ett gott åldrande<br />
ur ett salutogent perspektiv samt till att<br />
spegla komplexiteten i åldrandet.<br />
Huvudbudskapet är att många äldre<br />
personer har det bra under åldrandet,<br />
men att det är möjligt att främja upplevelse<br />
av hälsa även hos de som lever<br />
med olika former av illabefinnande i samband<br />
med förluster, ohälsa eller under<br />
den sista tiden i livet. Att främja hälsa handlar om att ta tillvara yttre<br />
och inre resurser hos äldre personer, hos deras närmaste och i samhället<br />
samt att ge adekvat vård och omsorg, medicinsk behandling<br />
och rehabilitering.<br />
I boken medverkar 13 forskare inom arbetsterapi, geriatrik,<br />
omvårdnad och sjukgymnastik. Alla har omfattande erfarenhet av<br />
forskning om äldre personer. De olika perspektiven ger en bild av<br />
aktuell forskning om äldre personers situation.<br />
Boken är i första hand avsedd för studenter på grundläggande<br />
nivå och för vidareutbildning av personal inom vård och omsorg,<br />
men den är också lämplig att använda inom praktisk verksamhet. l<br />
Ingeborg Höök, Linus Höök<br />
Hund på recept – Sveriges första<br />
vårdhundar<br />
Att använda hundar inom vården är<br />
inget nytt fenomen. Men verksamheten<br />
har oftast skett oreglerat och på initiativ<br />
av eldsjälar som sett vad hunden kan<br />
uträtta inom äldrevården. Sedan Svenska<br />
vårdhundskolan inledde sitt landsomfattande arbete för två år<br />
sedan har det skett en revolution på området. Vårdhundsteam har<br />
utbildats och jobbar professionellt inom olika vårdinstitutioner över<br />
hela landet, forskningsprojekt har startat och begreppet Vårdhund<br />
har flyttat in i offentligheten.<br />
Initiativtagaren till Svenska vårdhundskolan, Ingeborg Höök,<br />
presenterar nu den första boken om vårdhundar enligt en svensk<br />
modell. Genom intervjuer och ett rikligt bildmaterial möter vi landets<br />
första professionella vårdhundsteam liksom andra nyckelpersoner i<br />
verksamheten. Vi får möta hundar som jobbar inom demensvården,<br />
hos personer med förvärvad hjärnskada och inom barnsjukvård. Vi<br />
lär oss om vilka förberedelser som krävs innan en vårdhund börjar<br />
jobba och får se exempel på många av de gripande effekter som<br />
följer av kontakten med vad som kallas människans bästa vän. l<br />
Mat och miljö i bilder, ett redskap att använda i vården<br />
Som närstående eller vård- och omsorgspersonal till en demenssjuk<br />
person, finns det mycket man kan göra med både maten<br />
och måltidsmiljön för att öka aptiten och på längre sikt, kroppsvikten.<br />
Att se över matsituationen och optimera måltidsmiljön<br />
kan förbättra den demenssjukes både nutritions- och allmäntillstånd,<br />
och därmed livskvaliteten. Nestor FoU-center kommer<br />
under 2012 att ge ut en kostbilderbok vid demens, som är riktad<br />
både till närstående samt vård- och omsorgspersonal. Det är<br />
Nestor FoU-centers dietist och projektledare, Jasmin Matinzadeh,<br />
som arbetar med att ta fram denna bok. Syftet med boken<br />
är att den med hjälp av handfasta, konkreta tips och råd, ska<br />
kunna främja måltidsmiljön och förbättra energi- och näringsintaget<br />
för demenssjuka personer. Boken är tänkt att inspirera<br />
alla personer som runt om i landet vårdar en demenssjuk anhörig<br />
eller vårdtagare.<br />
Bokens fokus kommer att ligga på de illustrativa bilderna,<br />
vilka kan ge läsaren goda tips och råd vid olika matsituationer<br />
och måltidsmiljöer. Olika faktorer som påverkar matintaget vid<br />
demenssjukdomar kommer att tas upp, samt tips på hur man kan<br />
göra för att förbättra matsituationen för de äldre.<br />
Boken riktas framförallt till enskilda äldre personer med<br />
demenssjukdomar och deras närstående, samt till vård- och omsorgspersonal<br />
på sjukhus, vårdcentraler, äldreboenden och inom<br />
hemtjänsten. l<br />
Anna-Karin Edberg (red.)<br />
Att möta personer med demens<br />
Boken ger redskap som underlättar<br />
mötet med personer som har en<br />
demenssjukdom. Den genomsyras av<br />
ett personcentrerat förhållningssätt<br />
och betonar värdegrunden samt den<br />
fysiska och psykosociala vårdmiljöns<br />
betydelse för vårdens inramning. I<br />
denna andra upplaga har vissa kapitel utgått och många tillkommit.<br />
Boken är helt omarbetad i linje med den kunskap som vi har<br />
idag. l<br />
AVHANDLING<br />
Hälsofrämjande åtgärder för äldre personer är verksamma!<br />
Äldre personer som får ett hembesök eller deltar i seniorträffar<br />
får bättre hälsa och behöver mindre hjälp i vardagen.<br />
Det är forskningsresultat i en ny avhandling av arbetsterapeuten<br />
Susanne Gustafsson som kan få betydelse för<br />
utformningen av framtida hälsofrämjande åtgärder.<br />
Studien Äldre Personer i Riskzon var ett samarbete mellan<br />
statsdelen Örgryte/Härlanda i Göteborg, Göteborgs<br />
Universitet och Vårdalinstitutet. Syftet var att undersöka om<br />
hälsofrämjande åtgärder kan fördröja försämring av hälsan<br />
och livskvalitet samt minimera behovet av sjukvård. 459 personer<br />
över 80 år bosatta i sitt eget hem har varit indelade i<br />
tre grupper. En grupp, kontrollgruppen, har inte fått några<br />
åtgärder. Den andra gruppen har fått ett förebyggande<br />
hembesök och den tredje gruppen fick delta i en studiecirkel<br />
med fyra seniorträffar och ett uppföljande hembesök.<br />
Resultatet visar att de som fått hembesök eller deltagit i<br />
seniorträffar skattar sin egen hälsa högre än kontrollgruppen<br />
efter tre månader. De som har fått båda åtgärderna har<br />
inte heller lika stort behov av hjälp med vardagliga sysslor,<br />
t.ex. städa eller laga mat, efter ett år. Båda åtgärderna ger<br />
positiv effekt men seniorträffarna är mest verksamma då<br />
effekten med ett mindre behov av hjälp kvarstår i upp till två<br />
år. Resultatet är lovande men ytterligare analyser av andra<br />
hälsomått och en ekonomisk värdering behövs innan den<br />
ena eller den andra åtgärden slutligen kan förordas. l<br />
81