Studier i kontrastiv lexikologi - Institutionen för lingvistik - Stockholms ...
Studier i kontrastiv lexikologi - Institutionen för lingvistik - Stockholms ...
Studier i kontrastiv lexikologi - Institutionen för lingvistik - Stockholms ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Forskningsgruppen SVENSKA SOM MALSPRAK ( SSM )<br />
The research group SWEDISH AS A TARGET LANGUAGE<br />
SSM Report 8<br />
Andra utökade upplagen<br />
Ake Viberg ( red. )<br />
STUDIER I KONTRASTIV LEXIKOLOGI: PERCEPTIONSVERB<br />
l. Ake Viberg: <strong>Studier</strong> i <strong>kontrastiv</strong> <strong>lexikologi</strong>.<br />
2. Ake Viberg: En typologisk undersökning av perceptionsverben som ett<br />
semantiskt fält.<br />
3. Katrin Maandi: Perceptionsverbens semantik i estniskan.<br />
4. Iskra Jordanova: Perceptionsverbens semantik i bulgariskan.<br />
<strong>Stockholms</strong> universitet<br />
<strong>Institutionen</strong> <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong><br />
Mars 1983
Rapportserien SSM Reports<br />
SSM-rapporterna (serien SSM Reports) utgavs vid <strong>Institutionen</strong> <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet i anslutning<br />
till forskningsprojektet Svenska som målspråk (SSM) som understöddes av Skolöverstyrelsen 1973–1980.<br />
Redaktör <strong>för</strong> serien var Björn Hammarberg. Projektet var inriktat på studium av sådana <strong>för</strong>eteelser i svenskans<br />
struktur och användning som utgör problem <strong>för</strong> vuxna inlärare av svenska som andraspråk med olika<br />
modersmål.<br />
Upphovsrätten innehas av <strong>för</strong>fattarna. Rapporterna får laddas ner <strong>för</strong> personligt, icke-kommersiellt bruk och<br />
får citeras enligt gängse vetenskapliga principer. De får fritt användas i kurser inom högskolan under<br />
<strong>för</strong>utsättning att källan uppges.<br />
Förteckning över SSM-rapporterna<br />
1. Hammarberg, Björn & Åke Viberg (1977), Felanalys och språktypologi. Orientering om två delstudier i SSMprojektet.<br />
34 s.<br />
Även tryckt i Nysvenska studier 57 (1977) i form av två uppsatser, ”Svenskan i ljuset av invandrares<br />
språkfel” av Björn Hammarberg (s. 60–73) och ”Svenskan i typologiskt perspektiv” av Åke Viberg (s. 74–<br />
85).<br />
2. Hammarberg, Björn & Åke Viberg (1979), Platshållartvånget, ett syntaktiskt problem i svenskan <strong>för</strong><br />
invandrare. Andra, omarbetade upplagan. 67 s.<br />
En engelsk version är tryckt i Studia linguistica 31: 106–163 (1977) under titeln ”The place-holder<br />
constraint, language typology and the teaching of Swedish to immigrants”.<br />
3. Hammarberg, Björn & Åke Viberg (1976), Anaforiska processer i svenskan i invandrarperspektiv – några<br />
utgångspunkter. 13 s.<br />
Även tryckt i Nysvenska studier 55–56: 213–226 (1976).<br />
4. Åslund, Jan (1976), Araber skriver svenska – arabisk syntax och arabers syntaxfel i svenskan. 47 s.<br />
5. Hammarberg, Björn & Åke Viberg (1976), Reported Speech in Swedish and Ten Immigrant Languages. 21 s.<br />
Även tryckt i Papers from the Third Scandinavian Conference of Linguistics, red. Fred Karlsson (1976).<br />
Turku: Academy of Finland, Text Linguistics Research Group. 131–148.<br />
6. Strömqvist, Sven (1980), En orientering om NP, kasus och prepositioner i ryska. 21 s.<br />
7. Viberg, Åke (1980), Tre semantiska fält i svenskan och några andra språk: 1. Kognitiva predikat. 2.<br />
Perceptionsverbens semantik. 3. Emotiva predikat. 103 s.<br />
En <strong>för</strong>kortad version av uppsats 1 är tryckt i Svenskans beskrivning 12, red. S. Fries & C.-C. Elert (1980).<br />
Umeå universitet. Uppsats 2 även i Tvåspråkighet, red. A. Stedje & P. af Trampe (1979). <strong>Stockholms</strong><br />
universitet. Uppsats 3 även i Kontrastiv <strong>lingvistik</strong> och sekundärspråksforskning, red. B. Hammarberg<br />
(1979). <strong>Stockholms</strong> universitet, <strong>Institutionen</strong> <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>.<br />
8. Viberg, Åke (red.) (1983), <strong>Studier</strong> i <strong>kontrastiv</strong> <strong>lexikologi</strong>: Perceptionsverb. Andra, utökade upplagan. 133 s.<br />
9. Studium av ett invandrarsvenskt språkmaterial (1983). 115 s.<br />
10. Hammarberg, Björn & Åke Viberg (1984), Forskning kring svenska som målspråk. Två forskningsöversikter:<br />
1. Grammatik och ord<strong>för</strong>råd (Åke Viberg). 2. Fonologi (Björn Hammarberg). 64 s.<br />
Även i Nordens språk som målspråk. Forskning och undervisning, red. K. Hyltenstam & K. Maandi (1984).<br />
<strong>Stockholms</strong> universitet, <strong>Institutionen</strong> <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>.
- 1 -<br />
Abstract<br />
The project Contrastive Lexicology (su pported by the Bank of Sweden Tercentenary<br />
Foundation) has a Swed ish and a typologi cal part. The Swedish part aims<br />
at a classification of a representative sample of Swedish verbs into semantic<br />
fi el ds. The central parts of the fields identified in the general cl assification<br />
are analyzed more closely with respect to basic semantic components , differentiation<br />
and polysemy within the field and hierarchical structure ( hypero-/<br />
hyponyms ) . Special attention is also paid to characteristic syntactic frames<br />
in which the verbs bel onging to the fi el d can appear. The structure of the<br />
fields of COGNITION , PERCEPTION & EMOTION (col l ectively: the MENTAL field) in<br />
Swedish is presented in Viberg ( 1980).<br />
The typol ogical part is being carried out with questionnai res based on the<br />
analysis of Swedish. The aim of this part is to find out the range of structural<br />
possibilit ies in the core of the most centra l semantic fields. One such<br />
study has already been carried out concerning the verbs of perception , based<br />
on a questionnai re containing 20 sentences that so far have been translated<br />
into approximately 50 languages (Viberg 1982) .<br />
The present report contains four papers :<br />
l. Ake Viberg : Studies in Contrastive Lexicology . (A short summary of the<br />
studies concerning Mental Verbs . In Swed ish onl y.)<br />
2. Ake Viberg : A typological investigation of the verbs of perception as a<br />
semantic field. (With a summary in Engl ish.)<br />
3. Katrin Maandi : The semantics of the verbs of perception in Estonian. (Wi th<br />
a summary in Engl ish . )<br />
4. Iskra Jordanova: The semantics of the verbs of perception in Bul garian.<br />
(Only in Swedish.)<br />
Publ i cations rel ated to the project Contrastive Lexicology<br />
Viberg , Ake (1980) , Three semantic fields in Swedish and some other languages.<br />
(l. Cognitive predicates 2. Verbs of perception 3. Emotive predicates . )<br />
SSM Report 7 . (In Swedish, with a short summary in Engl ish.)<br />
Viberg , Ake ( 1982), The verbs of perception. A typological study . The project<br />
Contrastive Lex;cology , University of Stockholm . (To be publ ished in:<br />
Butterworth, B, Comrie, B & Dahl , ö (eds .), Expl anations of linguistic<br />
universals.)<br />
Viberg , Ake (1983) , A universal lexical ization hierarchy for the verbs of<br />
perception. The project Contrastive Lexicology, University of Stockholm.<br />
( To be publ i shed in: Karl sson, F (ed.), Papers from the 7 th Scandinavian<br />
Conference of Linguistiez.)<br />
Address<br />
Ake Viberg<br />
The project Contrastive Lexicology<br />
Institute of Linguistics<br />
University of Stockholm<br />
S-106 91 Stockholm<br />
Sweden
- 2 -
- 3 -<br />
FöRORD<br />
Denna rapport består av fyra uppsatser som utarbetats som <strong>för</strong>studier till<br />
projektet KONTRASTIV LEXIKOLOGI vid <strong>Stockholms</strong> universi tet. Projektet leds<br />
av Ake Viberg och får ekonomiskt stöd av Riksbankens jubil eumsfond.<br />
Proje ktets syfte är att ge en systematisk beskrivning av val da delar av<br />
svenskans ord<strong>för</strong>råd sett i ett universel lt perspektiv. Fr a studeras semanti<br />
ska och syntaktiska egenskaper hos verben .<br />
Undersökni ngen har en svensk och en typologisk del . Den svenska del en består<br />
av en klassifi kation av svenskans verb i semantiska fält kombinerad med en<br />
djupundersökni ng av ett antal sådana fält ( perceptionsverb, rörel severb etc) .<br />
Fäl tens interna struktur beskrivs genom komponentanalys . Som komponenter<br />
uppträder del s vissa som är gemensamma <strong>för</strong> al la fäl t ( HANDLING, AKTIVITET ,<br />
INKOATIV, TILLSTAND m fl ) del s fältspecifika komponenter.<br />
Vidare studeras de syntaktiska ramar i vilka ett fälts predikat uppträder<br />
och dessa ramars interaktion med predi katets betydel se( r) . Den typol ogiska<br />
delen avser att belysa likheter och skillnader i begreppsbil dningen mel lan<br />
ol ika språk. Materialet insaml as med el ici teringsscheman bestående av svenska<br />
satser, i vilka predikaten inom ett fält uppträder i kontexter som illustrerar<br />
ol ika betydel ser och konstrukti onssätt. El ici teringss chemana översätts<br />
av tvåspråkiga informanter.<br />
Namnet <strong>kontrastiv</strong> <strong>lexikologi</strong> har valts fr a med tanke på att syftet med projektet<br />
är att åstadkomma en beskrivning av svenskans ord<strong>för</strong>råd som ska kunna<br />
fungera som en grund <strong>för</strong> studier av ordinlärni ngen hos invandrare som lär sig<br />
svenska och översättning till och från svenska.
- 4 -<br />
De fyra uppsatserna utgörs av :<br />
l. Ake Viberg : <strong>Studier</strong> i <strong>kontrastiv</strong> lexi kologi .<br />
( Urs prungligen publ i cerad som en sammanfattning av en<br />
doktorsavhandling med samma namn.)<br />
sid 5<br />
2. Ake Viberg : En typologisk undersökning av perceptionsverben<br />
som ett semantiskt fäl t.<br />
( Ett omtryck av den urs prungl iga SSM Report 8, som<br />
tidigare endast innehöl l denna uppsats . "Summary in<br />
Engl ish" har tillkommit i denna 2 uppl .)<br />
3. Katrin Maandi : Perceptionsverbens semantik i estniskan.<br />
( Summary in Engl ish.)<br />
4. Iskra Jordanova : Perceptionsverbens semantik i bulgariskan.<br />
II<br />
II<br />
II<br />
21<br />
97<br />
119<br />
( Uppsatserna 3 & 4 som här publ i ceras <strong>för</strong> <strong>för</strong>sta gången<br />
uta rbetades urs prungligen som Påbyggnadsuppsatser i<br />
allmän språkvetenskap , <strong>Stockholms</strong> universi tet.)<br />
Stockholm 14.3 1983<br />
Ake Viberg
- 5 -<br />
Uppsats 1<br />
Ake Viberg<br />
STUDIER I KONTRAST IV LEXIKOLOGI
- 6 -<br />
O. OLIKA ASPEKTER PA LEXIKAL SPRAKJÄMFöRELSE<br />
Språk kan jänl<strong>för</strong>as!i många syften. Den komparativa metoden inom språkvetenskapen<br />
<strong>för</strong>knippas kanske närmast med syftet att faststäl la historisk<br />
släktskap mel lan språken (genetisk inriktning ). Man kan också inrikta sig<br />
på att åstadkomma ett klassi fikationssystem som utifrån rent strukturella<br />
kriterier indelar språken i ett hanterl igt antal typer (typologisk in<br />
ri ktning) eller på att bakom de många språkspecifika <strong>för</strong>eteelserna finna<br />
universel la principer, gil tiga <strong>för</strong> alla språk (universell irtrtktning ).<br />
I pedagogiska sammanhang har man intresserat sig <strong>för</strong> att så tydligt som<br />
möjligt påvisa hur språkstrukturen skiljer sig mel lan två eller flera språk<br />
(<strong>kontrastiv</strong> inri ktning). Slutligen kan man också se hur olika språkdrag är<br />
geografiskt distribuerade (areal inriktning ).<br />
Syftet med den här avhandl ingen är att til l ämpa sådana språkjäm<strong>för</strong>ande<br />
metoder på lexikonet. Ett ri ktigare namn på avhandl ingen hade kanske varit<br />
studier i uni versel l, typologisk och kontra s tiv <strong>lexikologi</strong> . Namnet <strong>kontrastiv</strong><br />
lexikol ogi har val ts som den smidigaste saml ande benämningen . Detta<br />
motiveras också av att ett av huvudmål en har varit att ringa in de språkspecifi<br />
ka dragen i svenskan (en lexikal typologisk profil <strong>för</strong> svens kan) .<br />
Stora del ar av avhandlingen uta rbetades näml igen inom projektet Svenska<br />
som mål språk (SSM), vars huvudsyfte var att beskriva språkliga problem <strong>för</strong><br />
invandrare som lär sig svenska . Ett av huvudresultaten i SSM-projektet, som<br />
främst behandl ade syntaktiska problem, var att inl ärningen styrs av mål <br />
språkets särprägel ('typol ogiska profi l ' ). Al la inl ärare tenderar att få<br />
problem på sådana punkter där mål språket är uni kt eller representerar<br />
en ovanl ig struktur jäm<strong>för</strong>t med andra språk. (Se Hammarberg & Viberg,<br />
1977 & 1979!) . Mycket tyder på att denna princip är giltig också <strong>för</strong> ordinl<br />
ärningen . r·lina egna prel iminära undersökningar av lexikala fel liksom<br />
fram<strong>för</strong>al lt de lexi kala proble som ofta nämns av erfarna invandrarlärare<br />
stöder detta antagande. Jag tycker också man kan tol ka Levenston och<br />
Bl ums (1977) empiriska undersökningar av ordinlärningen på det sättet . Till<br />
de lexikala problem som ofta uppmärksammats i svenskundervi sningen hör<br />
exempel på vissa frekventa ord med besl äktad betydelse som ofta är svåra att<br />
hål la isär <strong>för</strong> eleverna : tycka/tro sätta/ställa/lägga; gå/resa/åka/köra ;<br />
spela/leka; klippa/skära m fl . Samtl iga dessa är ur <strong>kontrastiv</strong> synvinkel<br />
exempel på en ovanl ig differentiering i svenskan. Ett annat problem är
- 7 -<br />
särpräglade pol ysemimönster såsom <strong>för</strong>delningen av ol ika betydel ser på<br />
verben känna/veta/kunna i svenskan . (Detta kommentera s ut<strong>för</strong>l igare<br />
längre fram. )<br />
l. LEXIKONETS SEMANTI SKA STRUKTUR<br />
Den <strong>kontrastiv</strong>a lexi kologin måste basera s på en god al lmän teo ri <strong>för</strong><br />
hur lexikonet är strukturerat betydelsemässigt. Beskrivningen<br />
undersökningar som presenteras här grundar sig på en kombination av<br />
semantisk fältanalys och semantisk komponentanalys .<br />
Semanti ska fäl t <strong>för</strong> verben<br />
De ord som ti llsammans utgör lexikonet (det totala <strong>för</strong>rådet av ord )<br />
i ett språk kan betydel semässigt grupperas i ett anta l semantiska fäl t.<br />
För verbens del hör de föl j ande ti ll de viktigaste och mest omfattande:<br />
ÄGANDE & BEFI NTLIGHET M E<br />
TRANSFE- & FORFLYTT- VERBAL<br />
-<br />
RERING NING PERCEPT ION KOGNITION VÄRDERING EMm- ION KOMMUNIKATION<br />
ha vara titta tänka tycka glädja säga<br />
äga vara bel ägen se tro<br />
ti 11 höra vistas lyssna tycka<br />
gi 11 a<br />
ogi 11 a<br />
sörja<br />
frukta<br />
tala<br />
prata<br />
ge<br />
l i gga höra veta uppskatta skrämma snacka<br />
stå känna <strong>för</strong>stå värdera <strong>för</strong>våna di skutera<br />
skänka smaka minnas häpna hävda<br />
få gå lukta glömma<br />
erhå 11 a komma märka räkna ut<br />
påstå<br />
spri nga synas<br />
låna simma låta<br />
hyra resa<br />
köpa<br />
sälja<br />
åka<br />
köra<br />
sätta<br />
s täl l a<br />
lägga<br />
I avhandli ngen behandlas tre av de mentala fäl ten i särskilda uppsatser,<br />
näml igen fäl ten perception, kognition och emotion . (Se studien Tre semantiska<br />
fäl t i svenskan och några andra språk. Vi berg , 1980.) Dessa uppsatser<br />
utgår från svenskan och bes kriver sedan hur andra språk kan skilja<br />
sig från svenskan på punkter av speciel lt intresse. I avhandl i ngen ingår<br />
också en typol ogisk undersökning av percepti onsverben i ca 40 språk:<br />
de
- 8 -<br />
En typologisk undersökning av perceptionsverben som ett semantiskt fäl t<br />
(Viberg , 1981 ). I ett annat sammanhang ges också en kort ski ss av fäl tet<br />
Befi ntl i ghet och <strong>för</strong>flyttning i svenskan och några andra språk ( avsn 8<br />
i Viberg under utg.). De närmaste para llellerna till dessa studier finner<br />
man del s i enspråkiga beskrivningar av semantiska fäl t såsom Miller &<br />
Johnson-Laird ( 1976 , kap 7), Faarlund ( 1978) och Bal lmer & Brennenstuhl<br />
(1978) , de12 i språktypologiska (universel la) undersökni ngar av vissa<br />
fält såsom färgord ( Berl in & Kay , 1969) , kropps del stermer ( Andersen , 1978) ,<br />
etnobiologiska klassifi kationssystem ( Berl in, 1978) samt matlagningsverb<br />
( Lehrer, 1974 , kap VIII).<br />
Verb och andra typer av ( yt) predikat<br />
Vid sidan av verben finns det vissa andra typer av ( yt) predikat, som från<br />
semantisk utgångspunkt bör behandlas tillsammans med verben . Till predikaten<br />
hör konstru ktioner av följande slag som kan ersätta ett tempus bärande verb i<br />
en sats:<br />
Nyheten gladde Marie<br />
Nyheten gjorde ra rie glad<br />
Nyheten skänkte Marie glädje<br />
Marie tittade lexikonet<br />
Marie kas tade ett öga i lexikonet<br />
Marie fick se en geting<br />
Verb<br />
göra/bl i /vara + Adjektiv/Particip<br />
verb + Nomen<br />
Verb<br />
verb + Nomen<br />
seriebi l dande verb<br />
I synnerhet om a lla typer av predikat inräknas kommer fäl ten att omfatta<br />
ett stort antal predikat. Bal lmer & Brennenstuhl (1981 ) har publ i cerat en<br />
semantisk klassifi kation av 4 800 engelska predikat som hör till fäl tet<br />
verbal kommunikation ("s peech activity verbs") .<br />
Den inre strukturen i ett semantiskt fäl t kan ses som res ultatet av ett<br />
samspel mel lan ett antal mer el ler mi ndre fäl tspecifika betydel sekomponenter<br />
och vissa generella betydelsekomponenter. De senare sträcker sig tvärs igenom<br />
de semantiska fäl ten och inordnar de lexi kala elementen i en generel l lexikal<br />
struktur. För verbens och de andra predikatens del finns det tre system av<br />
sådana komponenter: det dynamiska systemet , baseringssystemet samt lexikala<br />
presuppositioner och impl i kationer.
- 9 -<br />
Det dynamiska systemet<br />
Det dynamiska systemet är ett sammanfattande namn på komponenter som kausativ,<br />
inkoativ och tillstånd . Några exempel på ol ika sätt att uttrycka dessa betydel ser<br />
finns saml ade i följande uppställning :<br />
KAUSAT IV X gjorde A <strong>för</strong>vånad X <strong>för</strong>v ånade A X väckte <strong>för</strong>våning hos A<br />
INKOAT IV A blev <strong>för</strong>vånad A häpnade över X<br />
---A <strong>för</strong>vånade sig över X ---<br />
TILLSTAND A är <strong>för</strong>v ånad A kände <strong>för</strong>våning över X<br />
Det dynamiska systemet real iseras på ol ika sätt beroende på ordklasstillhörigheten<br />
. Vid adjektiv används göra/bl i/vara . Vid verb används i svenskan<br />
ganska ofta hel t skilda verb (kausativ: !rklara, inkoativ/tillstånd : <strong>för</strong>stå).<br />
Fram<strong>för</strong>al lt vid de emotiva verben används reflexi ven och verbets s-form ofta<br />
som en antikausativ ( = inkoativ/tillstånd) . En morfol ogi sk inkoativ <strong>för</strong>el igger<br />
dessutom i svens kan (blek-na) , även om den inte är produktiv. Den morfologiska<br />
kausativen i par som falla/fälla och brinna/bränna är däremot närmast<br />
en etymologisk <strong>för</strong>eteel se. Många andra språk har en produktiv morfologisk<br />
kausativ. Vad detta har <strong>för</strong> konsekvenser <strong>för</strong> den lexi kal a strukturen i dessa<br />
soråk jäm<strong>för</strong>t med svenskan beskrivs kortfa ttat i uppsatsen om emotiva predikat.<br />
I predikatsuttryck med ett substantiv som kärna används en grupp verb som ett<br />
slas verbala operatorer, som har till funktion att signal era den dynamiska<br />
betydelsen . Denna signal eras oftast tydl igast i sådana analytiska konstruktioner<br />
i svenskan (l i ksom i den analytiska konstruktionen göra/bli /vara + ADJ) . De<br />
vanl igaste verbala opera torerna i sådana predikatsuttryck med substantiv som<br />
kärna är serien ge/få/:<br />
KAUSATIV<br />
INKOATIV<br />
TILLSTAND<br />
Oväsendet gav Kal le huvudvärk<br />
Kal le fick huvudvärk (av oväsendet)<br />
Kal le har huvudvärk (på grund av oväsendet)<br />
Des sutom finns ett antal mer el ler mindre special i serade verb, t ex ;<br />
Kausativ: väcka (i rri tation), skänka (gl ädje) , injaga (fruktan) ;<br />
Tillstånd : hys a (<strong>för</strong>ståelse), känna (gl ädje) .<br />
Den bes krivning som har givits här är enbart en principskiss. Systemet utvecklas
- la -<br />
i uppsatserna om de enskilda fäl ten på de punkter som aktual iseras . E tt samlat<br />
ställni ngstagande ti ll den på sistone explosi onsartat växande litteraturen<br />
om aspekt, aktionsart , kausativ etc ryms emel lertid inte inom avhandl i ngens ram ,<br />
även om en <strong>för</strong>djupning vore motiverad på denna punkt.<br />
Baseringssystemet<br />
Det finns bland predikaten sådana som främst skiljer sig från varandra med<br />
avseende på valet av subjekt , t ex:<br />
Peter gilla r att spe l a demonisk<br />
Al la kan se sjön från kul len<br />
Min bror äger den här korvkiosken<br />
Att spela demonisk tilltalar Peter<br />
Sjön är synl ig ( <strong>för</strong> al la) från kullen<br />
Den här korvkiosken ti llhör min bror<br />
För de mentala predikaten gäl ler, att de som subjekt antingen kan ta den<br />
som <strong>för</strong>nimmer, känner eller tänker något (Erfararen ) eller det som är <strong>för</strong>emål<br />
<strong>för</strong> el ler orsak till <strong>för</strong>nimmelsen etc (Fenomenet, ibl and <strong>för</strong>edras termen Käl la).<br />
Egenskapen att ta en viss rol l ( i kasusgrammati kens mening) som subjekt kal las<br />
basering ( ändrat från orientering i de tidigare uppsatserna). Predikat som tar<br />
en Erfarare som subjekt är således erfararbaserade medan de som tar ett Fenomen<br />
el ler en Käl la som subjekt är fenomen- resp käl l baserade. Denna skillnad är ett<br />
påfall ande insla g i det mentala fäl tet:<br />
Fält<br />
PERCEPTION<br />
KOGNITION<br />
EMOTION<br />
Erfararbaserad<br />
A ser X<br />
A hör X<br />
A inser X<br />
A glömmer X<br />
A är glad ( åt X)<br />
A fruktar X<br />
Fenomen- eller käl l baserad<br />
X syns<br />
X är synl ig (<strong>för</strong> A)<br />
X ser ADJ ut<br />
X låter ADJ<br />
X hörs<br />
X står klart <strong>för</strong> A<br />
X fal ler A ur minnet<br />
X är glädjande ( <strong>för</strong> A)<br />
X skrämmer A<br />
I uppsatserna har baseringen mest använts som ett drag <strong>för</strong> att <strong>för</strong>klara skillnaden<br />
mel lan pred ikat inom fäl tet. Även på denna pu kt kan analysen naturl igtvis <strong>för</strong>djupas<br />
och konfronteras med de olika alternativa utformningar som kasusgrammatiken kommit
- 11 -<br />
att få under senare år.<br />
Lexikala presuppositioner och impl i kationer<br />
Studiet av presuppositioner och impl i kationer har också utvecklats till ett eget<br />
forskningsfäl t, som är relevant <strong>för</strong> den lexi kala analysen . Även i detta fal l har<br />
jag utnyttjat vissa grundl äggande begrepp <strong>för</strong> att differentiera mel lan predi katen<br />
inom ett fäl t utan att kunna beakta alla de kompl ikationer, som uppmärksammats<br />
i litteraturen på området. Ut<strong>för</strong>l igast kommenteras detta i uppsatsen om de kognitiva<br />
predikaten . I uppsatsen om perceptionsverbens typologi uppmärksammas den<br />
intressanta kontrasten mel lan faktiva predikat av typen Det syns/hörs/känns/märks<br />
att + Sats och icke-faktiva predikat av typen: Det ser ut/låter/känns/smakar/<br />
luktar/verkar som om + Sats . Konstruktioner av den <strong>för</strong>ra typen tycks vara rätt<br />
speci el la <strong>för</strong> svenskan.<br />
2. ANALYS AV DEN INRE STRUKTUREN I ETT SEMANTI SKT FÄLT<br />
EXEMPLIFIERAD MED PERCEPT I ONSVERBEN<br />
Jag hävdade tidigare att den semantiska strukturen i ett fäl t kan ses som resultatet<br />
av ett samspel mel lan de tre systemen av generella betydel sekomponenter och ol ika<br />
grupper av mer el ler mindre fältspecifi ka komponenter. Hur detta går till kommer<br />
att illustreras med utgångspunkt från fäl tet perception . Detta fäl ts utformning<br />
i svenskan behandlas i en av uppsatserna i Viberg (1980 ) samt i avsn l i den<br />
typol ogi ska undersökningen av perceptionsve rben (Vi berg , 1981) .<br />
De viktigaste fältspecifi ka komponenterna utgörs av de fem sinnesmodaliteterna .<br />
Ti llsammans med vissa kategorier hämtade från det dynamiska systemet och baseringssystemet<br />
ger de följande struktur åt fäl tet, om man utgår från de mest centrala<br />
verben. Detta kal las grundpa radi gmet <strong>för</strong> perceptionsverben :
- 1 2 -<br />
Grundparadi gmet<br />
Sinnesmoda<br />
litet<br />
E R F A R A R B A S E R A D<br />
KÄLLBASERAD<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
KOPULAT IV<br />
SYN<br />
Jan ti ttade på fåglarna<br />
Jan såg fåglarna<br />
Jan såg glad ut<br />
HöRSEL<br />
Jan lyssnade på fåglarna<br />
Jan hörde fåglarna<br />
Jan lät glad<br />
-<br />
KÄNSEL<br />
Jan kände på däcket<br />
Jan kände en sten<br />
under foten<br />
Stenen kändes vass<br />
SMAK<br />
Jan smakade på soppan<br />
Jan kände smaken av Soppan smakade<br />
vitl ök i soppan vitl ök/gott/i 11 a<br />
-<br />
LUKT<br />
Jan luktade på cigarren<br />
Jan kände luk ten av Jan luktade<br />
cigarr i rummet cigarr/gott/illa<br />
Bl and de generel la komponenterna är dis tinktionen mel lan en aktivitet, som ingår<br />
i det dynami ska systemet, och en erfarenhet viktigast. Den illustreras av<br />
ett satspar som följande :<br />
Jan tittade på fåglarna (Ak tivitet)<br />
Jan såg fåglarna (Erfarenhet)<br />
En aktivi tet är avsi ktl ig och kan kontrol l eras av subjek tet till verbet (agentiv).<br />
Detta är inte fal let <strong>för</strong> en erfa renhet, vil ket framgår av ol ika test <strong>för</strong> agentivitet,<br />
t ex föl jande:<br />
(+ anger att en sats är ogrammatisk)<br />
Vi övertalade Jan att titta på fåglarna<br />
+ Vi övertalade Jan att se fåglarna<br />
Erfarenhet är en beteckning som egentl igen döljer en kombination av flera mer<br />
generella kategorier. (Närmare bestämt ett erfararbaserat ti llstånd el ler en erfa<br />
rarbaserad inkoat iv.) Men jag tror, att den korta kommentaren räcker <strong>för</strong> att
- 13 -<br />
man ska <strong>för</strong>stå hur aktiviteter och erfa renheter hål ls isär. De kopulativa<br />
verben ski ljer sig från de övriga två grupperna genom att subjektet anger käl lan<br />
<strong>för</strong> <strong>för</strong>nimmel sen och inte den som <strong>för</strong>ni mmer , Erfararen . ( Närmare bestämt är<br />
de kopulativa verben käl l baserade tillstånd.)<br />
Grundparadi gmet kan byggas ut på olika sätt. Verben i detta ingår egentl igen som<br />
en basnivå i en hierarki av över- och underordnade begrepp, ungefär så här:<br />
BAS<br />
NIVA<br />
undersbka<br />
7 ti t<br />
910<br />
på<br />
<strong>för</strong>nimma<br />
se h" ora ...<br />
<br />
skymta ...<br />
(verka ; vara )<br />
<br />
se . .. ut l åta ...<br />
En vi ktig aspekt av den lexikala analysen är också att undersöka hur predikaten<br />
inom ett fäl t uppträder i ol ika syntaktiska ramar. För varje fäl t bör de typiska<br />
ramarna bes krivas och deras interaktion med predikatens betydel se . För fäl tet<br />
perception gäl ler bl a att verben styr vissa bisats konstruktioner på ett karakteri<br />
stiskt sätt. I följ ande ramar kan predikat som til lhör fäl tet uppträda på ett<br />
karakteristiskt sätt:<br />
Direkt perception<br />
Indirekt perception<br />
Faktiv<br />
Icke-faktiv<br />
Jan såg skatorna äta körsbär<br />
Jan såg hur skatorna åt körsbär<br />
Jan såg att skatorna hade ätit från körsbärsträdet<br />
Det syns att Jan är hungrig<br />
Det ser ut som om Jan är (vore) hungrig<br />
3. EN TYPOLOGISK UNDERSöKNING AV PERCEPTIONSVERBEN SOM ETT SEMANTI SKT FÄLT<br />
På grundval av de svenska exempel som återfinns i grundparadigmet är det mÖjligt<br />
att upprätta en frågel i sta, som kan översättas till ett antal andra språk. För en<br />
undersökning som bygger på data insamlade på detta sätt från ca 40 språk, redogörs<br />
i Viberg (1981). Även om vissa genetiska och areala grupper av språk är underel<br />
ler orepresenterade är spri dningen ändå ganska god jäm<strong>för</strong>t med andra liknande
- 14 -<br />
studier (närmast Lehrer, 1974, kap VIII). 13 ol ika språkfami l jer finns representerade<br />
i sampeln.<br />
Data från språken redovisas med hjälp av figurer som bygger på grundparadigmet.<br />
I figur l återges några exempel på detta .<br />
Språken kan bl a jäm<strong>för</strong>as med utgångspunkt från den teknik som används <strong>för</strong><br />
att bilda predi kat. I svenskan finns t ex vid sidan om enkla verb seriebildande<br />
verb (få se) och predikat som består av verb + Nomen (kasta en blick) . I alla språk<br />
finns säkerl i gen flera ol ika typer av predikat. Men på basnivån finns i svenskan<br />
inga seriebildande verb och bara två predikat av typen verb + Nomen , näml igen<br />
känna smaken av och känna lukten av. Vissa andra språk favoriserar dessa typer<br />
av predikat på basni vån. I kinesiskan och vietnamesiskan används denna predi katstyp<br />
genomgående <strong>för</strong> att signalera en erfarenhet. Följande exempel är hämtat från<br />
kinesiskan :<br />
.v<br />
Wang kan -le- kan nlao<br />
titta ASP titta fågel<br />
Wang kan -jian -le<br />
titta <strong>för</strong>nimma ASP<br />
.v<br />
nl ao<br />
Wang tittade på fåglarna<br />
Wang såg fåglarna<br />
Systemet i vietnames iskan framgår av figur 1. I de indo-iranska språken favoriseras<br />
typen verb + Nomen . De flesta aktiviteterna är t ex av denna typ i kurdiskan<br />
och persiskan . Systemet i det senare språket kan också studeras i figuren . Till de<br />
språk som uppmärksammas i detta sammanhang hör också de po1 ysyntetiska språken ,<br />
i sampeln representerade av västgrönländskan och seneca (ett irokesiskt språk) .<br />
I dessa språk kan motsvarigheten till ett verb i svenskan ofta bestå av en kombination<br />
av verb- och nomenrötter som är <strong>för</strong>enade ti ll ett verb.<br />
Främst jäm<strong>för</strong>s emel lertid språken med avseende på den semantiska differentieringen<br />
och olika polysemimönster inom fäl tet. Om vi t ex jäm<strong>för</strong> engelskan och mambwe i<br />
figuren, så finner vi att engels kan inte different ierar lexikal t (genomBtt använda<br />
skilda verb ) mel lan aktivitet, erfarenhet och kopulativ, då det gäl ler verben<br />
feel , taste och smel l. Däremot differentierar engelskan konsekvent mel lan de olika<br />
sinnesmodaliteterna . I mambwe är differentieringen svag mel lan dessa , då det gäl ler<br />
en erfarenhet. Det finns ett särskilt verb som svarar mot syn (oklart om det täcker<br />
både 'se' och 'titta '). Sedan finns det ett verb -uvwa , som täcker de övriga erfarenheterna<br />
. Dessutom täcker det betydel sen 'lyssna på '. Verbet täcker (åtmins tone<br />
ti ll vissa delar) betydelser som i engels kan signaleras med fem ol ika verb: hear -
-uvwika<br />
-<br />
-nunka<br />
-<br />
benazar<br />
ITll-syn<br />
ung.=<br />
'verka'<br />
I<br />
"TJ<br />
.<br />
,<br />
c<br />
-s<br />
..<br />
t-'<br />
VI<br />
Engelska<br />
Mambwe (bantuspråk, Zambia)<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET KOPULATIV<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN look at<br />
HöRSEL l i sten to<br />
see<br />
hear<br />
look<br />
sound<br />
SYN -lola -loleka<br />
-wene<br />
I -1<br />
HöRSEL -uvwa -uvwa -uvwi ka I<br />
KÄNSEL<br />
feel<br />
SMAK<br />
taste<br />
- 16 -<br />
feel - taste - smell - listen to . Däremot finns särs kilda verb som svarar mot<br />
--<br />
feel , taste och smell , då dessa har en aktivitetsbetydel se.<br />
Figurer av detta slag är enl igt min mening en utmärkt utgångspunkt, då man vill<br />
jäm<strong>för</strong>a språk kontrasti vt med varandra . Var och en av de femton rutorna i figuren<br />
kan entydigt definieras semantiskt som en kombination av en sinnesmodalitet och<br />
någon av kategorierna aktivitet, erfarenhet och kopulativ. Man kan där<strong>för</strong> på ett<br />
entydigt sätt läsa av betydelseomfånget hos orden ( så långt schemat sträcker sig.<br />
Men det täcker de mest centrala betydelserna inom fältet.)<br />
Men det går också på grundval av data av detta slag att åstadkomma en typologiskt<br />
( eller univers ellt)inri ktad jäm<strong>för</strong>else tvärs över språken. Finns det bestämda<br />
restri ktioner på vilka delbetydelser inom fältet som kan täckas av ett lexikal t<br />
element Vilka lexikala element kan uppträda tillsammans i ett språk ( Vad är så··<br />
ledes ett möjligt lexikalt system ) Även om sampeln saknar <strong>för</strong>eträdare <strong>för</strong> flera<br />
viktiga språkgrupper, så är den tillräckligt stor <strong>för</strong> att tröva en metod <strong>för</strong> hur<br />
en sådan jäm<strong>för</strong>else kan åstadkommas. Resultaten måste däremot betraktas som tentativa<br />
, om man vill göra <strong>för</strong>utsägelser om språk utan<strong>för</strong> sampeln .<br />
Ett avsnitt ägnas åt motsvarigheter till verbparen titta/se och lys sna/höra i<br />
svenskan . Det visar sig att det finns vissa språk som endast har ett verb som<br />
svarar mot vart och ett av dessa par. I dessa språk sker således inte någon<br />
differentiering mellan en aktivitet och en erfarenhet i detta fall. Det finn<br />
också vissa språk som har skilda verb som svarar mot 'titta ' och 'se' men som<br />
har ett verb som täcker både 'lyssna ' och 'höra'. Däremot återfanns inget språk som<br />
hade skilda verb <strong>för</strong> 'lyssna ' och 'höra' samtidigt som det saknade särskilda verb<br />
<strong>för</strong> 'titta ' och 'se'. På grundval av denna iakttagel se uppställdes följ ande<br />
lexifieringshierarki :<br />
l.<br />
2.<br />
3.<br />
<br />
TITTA<br />
SE<br />
I ,<br />
TITTA<br />
SE<br />
PERCEPTION<br />
LYSSNA =<br />
HöRA<br />
I<br />
<br />
LYSSNA<br />
HöRA<br />
Semantisk<br />
distinktion<br />
Syn/Hörsel<br />
<br />
Aktivitet/<br />
Erfarenhet
- 17 -<br />
En annan <strong>för</strong>eteelse som ägnas rätt stor uppmärksamhet är de pol ysemimönster<br />
som <strong>för</strong>eligger <strong>för</strong> erfarenheternas del . I svenskan används t ex verbet känna<br />
<strong>för</strong>utom om känsel även om erfarenheter som är knutna till sinnesmodali teterna<br />
smak och lukt.<br />
Jag kände en fl uga på nästippen<br />
Jag kände smaken av rosmarin i sall aden<br />
Jag kände lukten av hennes parfym<br />
Enl igt min mening uppfattas användandet av verbet känna om känsel s om en grundbetydel<br />
se i <strong>för</strong>håll ande till användandet om smak och lukt som uppfattas som sekundära<br />
betydelser. Det visar sig att majoriteten av språken i sampeln använder<br />
åtminstone något verb som är polysemt, då det gäl ler att beskriva en erfarenhet.<br />
Vanligen tycks man kunna fastställa en grundbetydelse, då ett verb betecknar en<br />
erfarenhet i mer än en sinnesmodal itet. Hur denna grundbetydelse eller <strong>för</strong>edragna<br />
tolkning hos verbet kan skifta framgår av följ ande figur, där några representativa<br />
språk finns upptagna . ( Ytterl igare några mönster återfi nns i sampeln ) :<br />
Swahili Hausa Svenska Seneca Engelska<br />
SYN gan(i) se -kE- see<br />
B<br />
HöRSEL (s ikii.)<br />
(EJ<br />
höra -thO :te- hear<br />
KÄNSEL sikia ji<br />
(kånM)<br />
-kaEyO- feel<br />
SMAK ona j i känna -hsO :wi · sme 11<br />
LUKT sik ia ji känna -hsO:wi- taste<br />
= <strong>för</strong>edragen tol kning , grundbetydelse<br />
Med vissa reservationer kan en hierarki uppställas som <strong>för</strong>utsäger vilka andra<br />
betydelser ett verb med en viss grundbetydelse kan ta :<br />
SYN > HöRSEL > KÄNSEL ><br />
SMAK<br />
LUKT<br />
Det fi nns också en påtagl ig areal <strong>för</strong>delning av dessa polysemimönster. Samma
- 18 -<br />
mönster som svenskan baserad på 'känna ' återfinns i finska , estniska, pol ska ,<br />
serbokroatiska och bulgariska (m fl). Däremot finns inte denna polysemi<br />
danskan , tyskan och engelskan m fl språk. Polysemi baserad på 'höra ' av det slag<br />
som finns i hausa , finns i många afri kanska språk söder om Sahara .<br />
4. FÄLTEN KOGNITION OCH EMOTION<br />
De två återstående uppsatserna i avhandl i ngen är ägnade åt fäl ten kognition<br />
respektive emotion i svenskan och några andra språk. De är upplagda på samma<br />
sätt som perceptionsverbsstudien (med undantag av att jäm<strong>för</strong>elsen med andra språk<br />
än svenskan är mer skissartad) . Jag nöjer mig där<strong>för</strong> med en myc ket kort resume .<br />
Det kognitiva fäl tet delas tentativt in i tre delfält: minne-glömska , tänkande<br />
och kunskap-tro-åsikt. Bl a undersöks sedan den interna differentieringen mel lan<br />
predikaten i den senare gruppen. Det visar sig att ett ganska stort antal predikat<br />
av denna typ ( i rapporten behandlas 34) skiljer sig åt fr a genom att de signal erar<br />
ol ika typer av instäl lning som Erfararen ( subjektet till predikatet) och Talaren<br />
kan ha ti ll utsagan i obj e ktsbisatsen som föl jer verb av denna typ . Differentieri<br />
ngen beskrivs ungefär så här:<br />
predikat<br />
... ana<br />
misstänka<br />
inse inb illa sig ...<br />
Erfararens VAG ,<br />
inställning<br />
OSÄKER<br />
OSÄKER<br />
Talarens<br />
presupposition<br />
SANN<br />
OND<br />
SANN<br />
FALSK<br />
Ett särs ki lt avsnitt ägnas också åt ett <strong>för</strong>sök att <strong>för</strong>klara den seman tiska skillnaden<br />
mel lan tycka och tro , ett fall av språkspecifi k differentiering. Täml igen språkspecifi<br />
k visar sig också det polysemimönster vara som kännetecknar verben känna -<br />
veta - kunna i svenskan vid en jäm<strong>för</strong>else med 8 främst europeiska språk. Fr a<br />
veta<br />
har ovanl igt få sekundära betydelser samtidigt som känna har ovanl igt många .<br />
Skillnaden mel lan svenskan och engel skan tycks vara representativ i exempel som<br />
Jag känner Peter/I know Peter. Atminstone bland de europeiska språken representerar<br />
engel skan det vanli gare mönstret .<br />
Inom det emotiva fäl tet favoriseras i svenskan predikat med ett adjektiv som kärna
- 1 9 -<br />
( vara , känna sig/bl i /göra orolig) även om predikatstyperna Verb ( oroa , oroas ,<br />
oroa sig) och verb + Nomen också är vanl iga ( känna , väcka oro). Fr a adjektiven<br />
indel as i semantiska klasser. En grundläggande distinktion görs mellan akut<br />
( glad) och disposition ( gladlynt) . Genom att klassifi cera adjektiven efter<br />
grundemotioner ( Glädje etc) och basering är det möjligt att upprätta ett<br />
semanti skt klassifi kationsschema , som i princip är utformat så här:<br />
E R F A R A R B A S E R A D<br />
FENOMENBASERAD<br />
AKUT<br />
DISPOSITION<br />
GLÄDJE glad gladl ynt glädjande<br />
munter<br />
glättig<br />
·<br />
·<br />
SORG sorgsen svårmodig sorgl ig<br />
ledsen<br />
ledsam<br />
·<br />
·<br />
ILSKA<br />
.<br />
Nästa steg i analysen , som emel lertid inte <strong>för</strong>etas i denna rapport , är att redogöra<br />
<strong>för</strong> differentieringen mel lan predikat som till hör samma del fäl t (t ex mellan<br />
glad , munter, glättig etc).<br />
I det språkjäm<strong>för</strong>ande avsnittet uppmärksammas bl a språk , där uttryck som lokali serar<br />
emotionen till en viss kroppsdel ( typ: hetlevrad) , verka r vara grundläggande på ett<br />
hel t annat sätt än i svenskan. Ett avsnitt ägnas också åt att jäm<strong>för</strong>a fr a de<br />
formel la uttrycksmedlen <strong>för</strong> det dynamiska systemet i svenskan med språk som har<br />
ett produktivt system av morfologiska kausativer. Sig och verbets s-form i predikat<br />
av typen <strong>för</strong>vånas , <strong>för</strong>våna sig kan sägas fungera som en antikausativ jäm<strong>för</strong>t med<br />
kausativen i sådana språk. Det får konsekvenser <strong>för</strong> vilket verb som normalt är<br />
minst komplext och kan betra ktas som en lexikal grundform . I svenskan är ett inherent<br />
kausativt verb som <strong>för</strong>våna mest grundläggande medan ett verb med grundbetydel<br />
sen 'bli <strong>för</strong>vånad '/'vara <strong>för</strong>vånad I ofta är grundläggande i språk med<br />
morfologiska kausativer. Slutl igen ges några exempel på hur ski llnaden mel lan akuta<br />
och dispositi onel la adjektiv delvis kan signaleras med grammatiska medel i vissa<br />
språk, t ex kasusväxl ing på adjektivet i fi nskan eller den ofta uppmärksammade<br />
växl i ngen mel lan spanskans två verb <strong>för</strong> Ivara l : ser och estar.
- 20 -<br />
LITTERATUR<br />
Anders en , E S ( 1978) , Lexi cal Uni versals of Body-Part Terminology .<br />
I: Greenberg , J (ed ) , Universals of Human Language. Vol 3: 335-68.<br />
---<br />
Stanford University Press.<br />
Bal lmer, T & Brennenstuhl , W ( 1978) , Zur Verbwortschatz der deutschen Sprache.<br />
I: Linguistische Berichte 55: 18-37.<br />
Bal lmer, T & Brennenstuhl , W (1981 ) , Speech Act Classification. Springer-Verlag,<br />
Berl in.<br />
Berl in, B ( 1978) , Ethnobiolog ical Classification. I: Rosch & Lloyd ( eds . ) ,<br />
Cognition and Categorization , Lawrence Erlbaum , Hillsdale , New Jersey .<br />
Berl in, B & Kay , P (1969) , Basic Color Terms . University of California Press ,<br />
Berkeley.<br />
Faarl und , J T (1978) , Verb og predikat. Ein studie i nors k verbalsemantikk.<br />
Univers i tetsforlaget , Oslo .<br />
Hammarberg , B & Viberg , A ( 1977) , Felanalys och språktypologi . Orienteri ng om<br />
två del studier i SSM-projektet. SSM Report l. Inst f l ingvistik, <strong>Stockholms</strong><br />
universitet.<br />
Hammarberg , B & Viberg , A ( 1979) , Platshållartvånget , ett syntaktiskt problem i<br />
svenskan <strong>för</strong> invandrare . SSM Report 2. Inst f li ngvi stik, <strong>Stockholms</strong><br />
universitet.<br />
Lehrer, A ( 1974) , Semantic fields and lexical structu re . North-Hol1 and , Amsterdam .<br />
Levenston , E A & Blum, S ( 1977) , "As pects of lexi cal Simpli fication in the Speech<br />
and Wri ting of Advanced Adult Learners". I: Corder, S P and Roulet, E<br />
( eds ) , Actes du 5eme Col l oque de Linguistique Appliquee de Neuchatel,<br />
Geneve : Oroz , 51-71 .<br />
Mi ller, G A & Johnson-Laird, P N (1976) , Language and Perception. Harvard university<br />
Press , Cambridge , Mass.<br />
Viberg , A ( 1980 ) . Tre semantiska fält i svenskan och några andra språk.<br />
l. Koqniti vc. predi kat. 2. Perceotionsverbens semantik. 3. Er.lOtiva<br />
predikat . SSM Report 7. Inst f <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet.<br />
Viberg , A ( 1981 ) , En typolog isk unders ökning av perceptionsverben som ett<br />
semantiskt fäl t. SSM Report 8. Inst f <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet.<br />
Viberg , A ( under utg) , Svenska <strong>för</strong> vuxna invandrare . Avsn 8. Begreppsorienterad<br />
undervisning , ordkunskap och eTevernasmodersmål . SSM PM 1980-10-10.<br />
Inst f <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet. Kommer i lätt omarbetad form<br />
att tryckas i <strong>för</strong>handlingarna från ASLA- symposiet: Språkundervisnin g<br />
i Sverige . Lund 29-30 aug 1980 . Utg Kenneth Hyltenstam , Liber.<br />
IDen exakta titeln på boken blev : Språkmöte. I
- 21 -<br />
Uppsats 2<br />
Ake Viberg<br />
EN TYPOLOGISK UNDERSöKNING AV PERCEPTIONSVERBEN SOM ETT SEMANTI SKT FÄLT<br />
Innehå 11<br />
O. INTRODUKT ION<br />
l. PERCEPT IONSVERBEN I SVENSKAN<br />
De fem sinnesmodali teterna - Det dynamiska systemet - Baseringssystemet -<br />
Grundparadigmet - Hyponymi rel ationer - Basnivån - Kara kteristiska bisatskonstruktioner<br />
2. DATAINSAML ING<br />
Datainsaml ing - Urvalet av språk<br />
3. FAVORISERING AV BESTÄMDA PREDI KATSTYPER<br />
Språk som favoriserar predi katstypen : verb + Nomen<br />
Språk som favoriserar seriebi l dande verb<br />
Polysyntetiska språk<br />
4. SKILLNADER I SEMANTISK DIFFERENTIERING MELLAN SPRAKEN<br />
A. Syn och hörsel<br />
Lexifieringshierarki - Morfologi skt komplexa former - Kompensation med<br />
grammatiska medel<br />
B. Smak och lukt<br />
Predikat som främst har en beskrivande funktion<br />
Värdering. Smaka gott/i lla, lukta gott/illa<br />
Verbet Ilukta l i absol ut konstruktion<br />
Hyponymer till Ismaka l och Ilukta l<br />
Aktivitet och erfarenhet<br />
5. POLYSEM IMöNSTER FöR VERB SOM BETECKNAR EN ERFARENHET<br />
Polysemi baserad på Isel - Polysemi baserad på verbet Ihöra l - Genetisk<br />
och areal <strong>för</strong>delning - Polysemi baserad på verbet Ikänna l - Verbrötter<br />
som kombinerar modal i teterna smak och lukt<br />
6. NAGRA TENTATIVA GENERALISERINGAR<br />
LITTERATUR<br />
Summary in Engl ish
- 22 -<br />
O. INTRODUKTION<br />
Den här uppsatsen har ti ll syfte att ge en typologiskt inri ktad beskrivning<br />
av perception sverben som ett semantiskt fäl t. Den bygger på data som saml ats<br />
in från ca 40 språk genom översättn ing av ett antal svenska meningar, som<br />
illustrera r ol ika betydelser hos perceptionsverben . ( Mer om detta i ett senare<br />
avsnitt. ) I detta inl edande avsnitt ska jag kort ange vilka de viktigaste<br />
<strong>för</strong>egångarna är till en sådan språktypologisk ( el ler universel lt inri ktad)<br />
jäm<strong>för</strong>el se av lexikala semantiska fäl t.<br />
Den lexikala språkjäm<strong>för</strong>el sen måste sägas vara styvmoderl igt behandlad jäm<strong>för</strong>t<br />
med syntax , morfologi och fonologi . I de fyra volymerna Universals of Human<br />
Language (ed. Joseph Greenberg 1978) , som utgör det mest omfattande verket<br />
på sitt område , finns det egentl igen bara en uppsats som behandlar lexikal<br />
semantik. Det är Elaine S Andersens studie Lexical Uni versals of Body-Part<br />
Terminology. I serien Lingua Descriptive Studies , som avser att ge ett tvärsnitt<br />
av världens språk i form av monografier över ett antal typologiskt starkt<br />
skilda språk, behandlas lexikonet endast i form av en kort, ganska ostrukturerad<br />
lista längst bak i volymerna ( t ex Derbyshire 1979, Hewitt 1979).<br />
Det finns egentl igen bara några få lexikala fäl t som har behandlats i ett<br />
typologi skt (el ler universel lt) perspektiv. Den mest uppmärksammade studi en är<br />
med al l rätt Berl in & Kays (1969 ) studie av färgorden . De hävdar att man kan<br />
<strong>för</strong>utsäga vilka grundläggande färgord som kan <strong>för</strong>ekomma i ett språk, trots<br />
den stora variation som fi nns mel lan språken . Språken kan ha mel lan 2 och 11<br />
grundl äggande färgord . Restriktionerna på vad som är ett möjligt färgords system<br />
formu leras i följande hierarki :<br />
[blak]<br />
whIte<br />
red<br />
[yellOW] green blue<br />
__<br />
Om ett språk har ett färgord som står<br />
det också alla färgord som står lägre<br />
brown<br />
--<br />
[:]<br />
gray<br />
högre i hierarkin (till höger), så har<br />
i hi erarki n. Språk med två färgord har<br />
således sva rt och vit medan språk med tre färgord har svart, vit och röd etc .<br />
Hypotesen har fått starkt stöd i en serie psykol ingvistiska undersökn ingar av<br />
Eleanor Rosch (Se t ex Rosch 1977). Berl in och Kays ursprungl iga undersökning<br />
( 1969) byggde på primärdata från 20 språk, där infödda informanter fick pricka<br />
in färgorden på en färgatlas. Dessutom insamlades sekundära data från ol ika
- 23 -<br />
publ i cerade undersökningar, så att sammanlagt 98 språk ingick i sampe l n. Detta<br />
är såvitt bekant den mest omfångsrika databa sen i någon lexikal studie. ( Även<br />
om många av de sekundära käl l orna är väldigt otill<strong>för</strong>l itl iga och urvalet har<br />
kritiserats på grund av en otillräckl ig genetisk och areal spridning. Se<br />
främst Hickerson 1971!) Kroppsdels termer har fö rutom av Andersen ( 1978) bl ivit<br />
<strong>för</strong>emål fö r en studie av Brown ( 1976) bas erad på 41 språk. Ett annat område<br />
som studerats är fol kbiologiska taxonomier, dvs hur man klassifi cerar växter<br />
och djur i ol ika språk. ( Se Berl in 1978!)<br />
Det finns också några typologiskt- universel la undersökningar av verb som tillhör<br />
ett bestämt semantiskt fäl t. Den bredast upplagda av dessa är <strong>för</strong>modl igen<br />
Lehrers undersökning av matlagningsverben (Lehrer 1974 a & b, kap 8). Till<br />
fältet hör verb som laga mat, ko ka , steka etc. Data från språken redovisas<br />
figu rer , där verben är inordnade i fält på följande sätt:<br />
Engl ish<br />
cook<br />
steam* boilz fry<br />
boih<br />
(steam)*<br />
simmer<br />
deep- grill<br />
saute<br />
stew fry (U.S.)<br />
poach<br />
hraise<br />
I<br />
broil (U.S.)<br />
roast bake<br />
grill (G.B.)<br />
-- --<br />
barbecue<br />
* $orne speakers feel that steam is abasic cooking word; others classify it as included<br />
in boil.<br />
Japanese<br />
I<br />
l"JIo:Pi-euzou t to pre par. f ood', ni taki • cook'<br />
"iru 'boU'<br />
musU<br />
' et ... '<br />
ageru 'd.ep<br />
try '<br />
yaku 'balte, ro.at<br />
broll, try '<br />
ywderu<br />
'boU'<br />
Mku 'boU '<br />
<br />
itameru iru aburu<br />
'.Ur-fry '<br />
Pol ish<br />
gota:wa61 'cook'<br />
gotawa62 'boil'<br />
8.71azya 'fry'<br />
piec 'bake,<br />
roast'<br />
dusi6 'stew'<br />
Persian<br />
poztam 'to cook, bak.'<br />
jUIJCZI'Idt.n dam lcaI!'doen 80n IcaIl'doen lcalbab lcaI!'ooen dal!' t
- 24 -<br />
På grundval av sådana data från 15 språk formu lerar Lehrer tentativa universal<br />
ier av följa nde slag , som anger vad som är ett möjligt lexikal t system ,<br />
då det gäl ler matlagni ngsverben ( Lehrer 1974b, 165) :<br />
( l) In general , if a language has at least two cooking words that contrast,<br />
one wi ll be used for boi ling<br />
(2) If a language has three or more cookin g words, in addition to a term<br />
for boi ling . the nonboil ing domain will be subdivided<br />
Det finns också en jäm<strong>för</strong>el se av rörel severben och specificeringen av befintlig<br />
het och <strong>för</strong>flyttning i atsugewi ( ett hokanindiansprå k i Ka l ifornien) och<br />
engel skan kompletterad med data från några andra europeiska språk som ryska<br />
och tys ka ( Talmy 1975).<br />
Den närmaste <strong>för</strong>egångaren till den studie som kommer att presenteras här är<br />
Scovels ( 1971) jäm<strong>för</strong>el se av perceptionsverben i engel skan med data från fyra<br />
andra språk. Materialet presentera s i form av fö lja nde figur:<br />
TABLE 2<br />
Stative and active verbs of perception in five languages<br />
SENSE<br />
ORGAN<br />
ASPECT ENGLISH SPANISH FRENCH THAI CHINESE<br />
EYE<br />
EAR<br />
NOSE<br />
TONGUE<br />
STATE see veo voir hen kanjyan<br />
ACTIVITY look at miro regarder duu kan<br />
STATE hear oigo entendre dayyin tingjyan<br />
ACTIVITY listen to escucho couter fal] ting<br />
STATE smell huelo sentir dayklin wnjyan<br />
ACTIVITY smell huelo sentir dom wn<br />
STATE taste siento<br />
avoir le<br />
gont de<br />
mii rot changwen<br />
ACTIVITY taste gusto goflter chim chiing<br />
STATE feel siento se sentir rUus4k jywc ,<br />
TOUCH<br />
-<br />
ACTIVITY feel toco toucher tE mo<br />
Data från de andra språken än engel skan <strong>för</strong>klaras inte ytterl igare, vil ket<br />
skulle behövas bl a <strong>för</strong> kinesiskans del ( Jfr avsnitt 3 , nedan). De slutsatser<br />
Scovel drar kan sammanfattas i fö ljande två citat:
- 25 -<br />
( l) "Except for the French and Thai equivalents of 'taste ' ( which can be<br />
paraphrased roughly as 'to have the taste of ' ), al l of the languages<br />
conta in verbs for the states and activities of perception."<br />
Som en allmän tendens hål ler Scovel s iakttagel se, att de fl esta betydel serna<br />
inom fäl tet signaleras i form av verb . Men som vi ska se i avsnitt 3 finns<br />
det en typ av språk, där sinnesmodal i teten vanl i gen signal eras i ett nomen<br />
åtföl jt av ett verb med mer allmän betydel se ( såsom i 'ha smak ').<br />
( 2 ) "Note that every language cited in the table has different words for<br />
the state and activity of sight and for hearing, whi le most of the<br />
languages have homophonous forms for the other three senses . One is<br />
tempted to say that since sight and hearing are the only senses which<br />
have two distinct organs of perception , they logically demand a separate<br />
word for each organ!"<br />
Som en allmän tendens står sig även denna iakttagel se, om var den ri kaste<br />
differentieringen finns inom fäl tet. Men iakttagel sen kommer att preciseras<br />
väsentl igt. Som kommer att framgå, fi nns det dessutom fl era grupper a v språk<br />
där verbpa ren 'titta ' och 'se' respektive 'lyssna ' och 'höra ' motsvara s av<br />
ett verb ( per par) . Med tanke på att Scovel ägnar endast ca två sidor åt<br />
jäm<strong>för</strong>el sen mel lan språken måste framstäl lningen sägas vara insiktsful l. Han<br />
uttrycker sig också ganska <strong>för</strong>siktigt .<br />
Som en bakgrund till den typologi ska undersökni ngen följer nu en rel ativt<br />
ut<strong>för</strong>l ig analys av fäl tet perception i svenskan .
- 26 -<br />
l. PERCEPTIONSVERBEN I SVENSKAN<br />
Perception sverben i svens kan finns beskrivna i Viberg (1980 , s 40-60). På<br />
några punkter har analysen stillatigande modifi erats. Ti11 1ittera turl istan<br />
i den uppsatsen kan nu fogas Wierzbicka (1980).<br />
Strukturen i ett semantiskt fäl t kan ses som resultatet av ett samspel mel lan<br />
ett antal mer el ler mindre fäl tspecifi ka betydelsekomponenter och vissa<br />
generel la betydelsekomponenter, som sträcker sig rakt igenom lexikonet och<br />
inordnar verben i en generel l lexika l struktur.<br />
De fem sinnesmoda1i teterna<br />
För perceptionsverbens del utgörs de vi ktigaste fäl tspecifi ka betydel sekomponenterna<br />
av de fem sinnesmodal i teterna. Det finns dessutom en grupp av perceptionsverb<br />
som är omarkerade <strong>för</strong> sinnesrnodal i tet. Följande uppställ ning visar hur<br />
perceptionsverben kan grupperas med utgångspunkt från dessa komponenter:<br />
OMARKERADE FöR<br />
SINNESMODALITET<br />
<strong>för</strong>nimma , märka<br />
SINNESMODALITET<br />
SYN<br />
HöRSEL<br />
KÄNSEL<br />
SMAK<br />
LUKT<br />
titta på , se, betra kta , syna , stirra , synas, se .. ut, visa<br />
lyssna på , höra , spisa, avlyssna , låta , höras<br />
känna på , känna , kännas, pal pera , treva<br />
smaka på , avsmaka , känna smaken av, smaka , ha smak<br />
lukta på , känna lukten av, vittra , lukta , stinka , dofta , osa<br />
Det dynamiska systemet<br />
De generel la betydel sekomponenterna som ger verbord<strong>för</strong>rådet dess grundstruktur<br />
kan indelas i tre system (Vi berg 1980 , 5-14) : det dynamiska systemet , baseringssystemet<br />
(där kal lat "orienteringssystemet") samt lexikala presuppositioner<br />
och impl i kationer. Det dynamiska systemet är en sammanfattande benämning på<br />
semantiska komponenter som kausativ, inkoativ och tillstånd samt skillnaden<br />
mel lan medvetna , avsi ktl iga och kontrol l erbara handl ingar el ler aktiviteter<br />
som ut<strong>för</strong>s av en mänskl ig agent kontra icke-handl ingar av skilda slag (som<br />
inte är avsiktl iga etc).
- 27 -<br />
För perceptionsverbens del är det viktigt att kunna skilja på verbpa r som de<br />
följande :<br />
AKTIVITET<br />
Pel le tittade på fa sanerna<br />
Pel le lyssnade på fasanerna<br />
Pel le kände på stenen<br />
ERFARENHET<br />
Pel le såg fasanerna<br />
Pel le hörde fasanerna<br />
Pel le kände en sten under foten<br />
Aktiviteter är medvetna och avsi ktl iga. De är något som subjektet gör i ett<br />
visst syfte. Erfarenheter betecknar däremot sådana uppl evel ser som inte<br />
behöver vara medvetet framkallade av subjektet. Denna skillnad mel lan aktiviteter<br />
och erfarenheter återgår på en egenskap som kan kal las agentiv ( ett<br />
annat namn är kontroll erbar). Det finns ett antal testramar <strong>för</strong> att undersöka<br />
om ett verb är agentivt. Några av de viktigaste är följa nde. ( Jäm<strong>för</strong> Viberg<br />
1980 , sid 44-45, testen <strong>för</strong> handl i ng. Jag har modifi erat terminologin såtillvida<br />
, att handl ingar är en speciel l grupp bland fl era andra som är agentiva ):<br />
l. Verbet kan komb ineras med adverbet "avsiktl igt" el ler "<strong>för</strong> att" + infinitiv:<br />
Pel le kände på stenen <strong>för</strong> att ta reda på om den var slät nog<br />
* Pel le kände en sten underfoten <strong>för</strong> att ta reda på om den var slät nog<br />
2. Verbet kan ta ol ika överordnade verb som <strong>för</strong>utsätter avsikt :<br />
"besl uta sig <strong>för</strong>" , "ha <strong>för</strong> avsikt"; II <strong>för</strong>må II , "övertala":<br />
Pel le beslöt sig <strong>för</strong> att titta på fasanerna<br />
* Pel le beslöt sig <strong>för</strong> att se fasanerna<br />
Lisa övertalade Pel le att lyssna på fasanerna<br />
* Lisa övertalade Pel le att höra fasanerna<br />
Observera att se och höra <strong>för</strong>vandlas till aktiviteter om de kombineras<br />
med på :<br />
OK Pel le beslöt sig <strong>för</strong> att se på fa sanerna<br />
Termen erfarenhet döljer egentl igen två skilda dynamiska klasser, som rätt<br />
al lmänt kal las tillstånd och inkoativ l) . Verb som se, höra och känna är i<br />
- --<br />
l) I Vendlers inflytel seri ka arti kel ( 1967) används termerna "state" respektive<br />
"achi evement". Termen aktivitet svarar mot Vendl ers "acti v ity II , med det til l<br />
lägget att en aktivitet <strong>för</strong>utsätts vara agentiv, vil ket är en oklar punkt<br />
hos Vendl er. Jäm<strong>för</strong> vidareutveckl ingen av systemet hos Dowty (1979) och <strong>för</strong><br />
s venskan Andersson (1977) och Platzack (1979) . Även Kiefer ( manus) har utnyttjats.<br />
Jag hoppa s att i någon form kunna återkomma med en noggrannare redogörel<br />
se <strong>för</strong> hur det som här kal las det dynamiska systemet <strong>för</strong>håller sig till<br />
de kategorier som behandlas i denna litteratur.
- 28 -<br />
svenskan netutrala i <strong>för</strong>håll ande ti ll denna distinktion . Men det finns också<br />
vissa predikat som är markerade <strong>för</strong> inkoativ, fram<strong>för</strong> allt få se, få syn på ,<br />
få höra och lägga märke ti ll.<br />
Plötsl igt såg vi en älg Plötsl igt fick vi se en älg Inkoativ<br />
I en halvtimme såg vi älgen gå längs sjöstranden<br />
Ti 11 stånd<br />
Inkoativen markerar inträdandet av ett visst ti llstånd el ler<br />
vissa fal l<br />
upphörandet av ett tillstånd . ( Ibl and kal las detta egressiv aspekt/aktionsart . )<br />
Inom fäl tet perception finns predikat som tappa ur sikte , som är av detta slag :<br />
Vi tappade älgen ur si kte<br />
Bland de inkoativa predi katen kan man också skilja mel lan sådana som betecknar<br />
en plötsl ig övergång (momentan ) och sådana som betecknar en graduel l, durativ<br />
övergång. Inkoativer är normal t av det <strong>för</strong>sta slaget. Bland perceptionsverben<br />
är t ex urski lja dock av det senare slaget. En klar skillnad framkommer,<br />
då man <strong>för</strong>söker att kombinera momentana inkoativer som få syn på och durativa<br />
inkoati ver som urski lja med tidsadverbial av följa nde slag. ( Det rör sig<br />
{. Rätt som det<br />
Plötsl igt<br />
+ Långsamt<br />
r-l<br />
Rätt som det<br />
\ Plötsl igt<br />
OK Långsamt<br />
L<br />
var'<br />
J<br />
val<br />
J<br />
fick han syn på en liten stuga nere i dalen<br />
urskil de han en liten stuga nere<br />
dal en<br />
snarast om en skala och inte om en absolut skillnad <strong>för</strong> verbet urs kilja ) :<br />
Durativa inkoativer kan också <strong>för</strong>enas med uttryck som betecknar en graduel l<br />
övergång ( t ex mer och mer ) . Observera att se är neutralt även med avseende på<br />
momentana och durativa inkoativer:<br />
Han urskilde mer och mer tydl igt en liten stuga nere i den dimhöljda dalen<br />
+ Han fick mer och mer tydl igt syn på en liten stuga nere i den dimhöljda dalen<br />
Han såg mer och mer tydl igt en liten stuga nere i den dimhöljda dal en
- 2 9 -<br />
Det hittills presenterade systemet kan sammanfattas så här:<br />
Sinnesmodalitet<br />
AKTIVITET ERFARENHET<br />
TILLSTAND/INKOATIV<br />
I<br />
I<br />
I<br />
I<br />
I<br />
MARKERAD INKOATIV<br />
OMARKERAD A undersökte X A <strong>för</strong>nam X l A la märke till X<br />
SYN A tittade på X A såg X : A fi ck se X<br />
A såg på X I A fi ck syn på X (momenta n)<br />
: A urskilde X ( durativ)<br />
-.l<br />
I A tappade X ur<br />
I s i kte<br />
HöRSEL A lyssnade på X A hörde X : A fi ck höra X<br />
A hörde på X<br />
I<br />
KÄNSEL A kände på X A kände X<br />
SMAK<br />
A smakade<br />
på<br />
X<br />
A kände smaken av X I<br />
LUKT A luktade på X A kände lukten av X : A fi ck vittri ng av X<br />
-.l<br />
I<br />
I<br />
I<br />
( egressiv)<br />
I ( A hund) , ( X villebråd)<br />
-.l<br />
Baseringssystemet<br />
Det är också viktigt att kunna skilja mel lan satser som de följande :<br />
ERFARARBASERADE<br />
Lisa såg Sluggo<br />
Marie hörde en näktergal<br />
Peter luktade på cigarren<br />
Gri sen smakade på sin mat<br />
Jan kände på sin panna<br />
KÄLLBASERADE<br />
Lisa såg trött ut<br />
Marie lät som en näktergal<br />
Peter luktade cigarr<br />
Gri sen smakade all t<strong>för</strong> salt<br />
Jan kändes het om pannan<br />
I satserna i den vänstra spalten är subjektet den som <strong>för</strong>nimmer el ler erfa r något.<br />
I satserna i den högra spalten betecknar subjektet den el ler det som ger upphov<br />
till en <strong>för</strong>nimmel se . käl lan <strong>för</strong> <strong>för</strong>nimmel sen . I synnerhet bland de mentala<br />
verben finns det många som uppträder parvis och semantiskt skil jer sig från<br />
varandra främst genom den synv inkel ( "point of view") ur vil ken man ser det<br />
tillstånd el ler skeende som verbet beskriver. I de tidigare uppsatserna beskrev<br />
jag detta som en skillnad i orientering hos predikaten . En bättre term är som<br />
östen Dahl påpekat <strong>för</strong> mig basering . Den termen <strong>för</strong> associationerna till uttryck
- 30 -<br />
som satsbas, en term som tidigare använts om lidet psykologiska subjektet",<br />
temat. I svenskan yttra r sig baseringen i form av subjektsvalet vid verbet.<br />
I vissa andra språk som japanskan tyc ks den påverka val et av morfologiskt<br />
markerat tema . Termerna erfarare och käl la anknyter naturl igtvis till F il1mores<br />
kasusgrammati k. Men till skillnad från denne gör jag ingen skillnad mel lan en<br />
agent och en erfarare . Den skillnaden signaleras i stäl let genom det dynamiska<br />
systemet. Bland de käl l baserade perceptionsverben finns fl era ol ika grupper.<br />
Det finns del s en grupp som kan kal las kopulativa , där<strong>för</strong> att de <strong>för</strong>binder<br />
subjektet med ett beskrivande el ler värderande led på ett sätt som åtminstone<br />
delvis är analogt med vara el ler verka :<br />
Jan lät glad<br />
Soppan smakade gott<br />
Jan verkade glad<br />
Soppan var god ( Obs ordklassväxl ingen ! )<br />
Det finns en annan grupp som har grundbetydelsen ' ( o ) möjlig att <strong>för</strong>nimma ':<br />
Fåglarna syns lång väg<br />
Sången hörs ända till byn<br />
Knäppn ingarna var nästan<br />
ohö rbara<br />
Slutl igen finns det två stora grupper av käl lorienterade predi kat av följa nde<br />
slag inom sinnesmodal i teterna syn och hörsel , som vanl igen kan konstruera s<br />
opersonl igt:<br />
An gl immade , gni strade , glänste . ..<br />
Skogen s usade , viskade ...<br />
Det gl immade, glänste ... i ån<br />
Det susade, viskade ... i skogen<br />
Grundparadigmet<br />
Md hjäl p av de hitt ills genomgångna distinktionerna är det möjl igt att uppstäl<br />
la ett grundparadigm <strong>för</strong> perceptionsverben . Från detta har jag uteslutit<br />
de verb som är omarkerade <strong>för</strong> sinnesrnodal itet samt de verb som är markerade<br />
<strong>för</strong> inkoativ. Bland de käl lorienterade predikaten har jag enbart tagit med de<br />
kopulativa , eftersom de bildar ett mer konsekvent genom<strong>för</strong>t system än de<br />
övriga . Grundparadi gmet ligger ti ll grund <strong>för</strong> den typologiska jäm<strong>för</strong>el sen.<br />
Från samtl iga de undersökta språken har jag sökt motsvarigheten till de satser<br />
som står i de femton "rutor" som man får fram på det här sättet . Observera<br />
att utgångspunkten <strong>för</strong> jäm<strong>för</strong>el sen är ett verb i en viss betydel se, som det<br />
har då det står i en satskonstruktion av det slag som <strong>för</strong>el igger i grundparadigmet<br />
:
- 31 -<br />
Grundparadi gmet<br />
Sinnesmodal<br />
itet E R F A R A R B A S E R A D KÄLLBASERAD<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN Jan tittade på fåglarna Jan såg fåglarna Jan såg glad ut<br />
HöRSEL Jan lyssnade på fåglarna Jan hörde fåglarna Jan lät glad<br />
KÄNSEL Jan kände på däcket Jan kände en sten Stenen kändes vass<br />
underfoten<br />
SMAK Jan smakade på soppan Jan kände smaken Soppan smakade<br />
av vitl ök i soppan vitlök/gott/illa<br />
LUKT Jan luktade på cigarren Jan kände lukten Jan luktade<br />
av cigarr i rummet cigarr/gott/illa<br />
Grundparadigmet ansluter ganska nära till de beskrivni ngar som med smärre<br />
variationer har publ icerats om perceptionsverben i engel skan ( Rogers 1971 , 1972;<br />
Scovel 1971 ; Lipinska - Grzegorek ( 1977) som jäm<strong>för</strong> engel ska och pol ska ) .<br />
Hyponymirelationer<br />
V issa av verben i grundparadigmet har ett antal hyponymer ( semantiskt underordnade<br />
begrepp) . Flest hyponymer har <strong>för</strong>mod ligen titta på . Dessa kan skrivas<br />
om som titta + en betydelsekomponent som anger sättet man tittar på , t ex :<br />
verbform<br />
titta<br />
snegla<br />
gl utta<br />
pl i ra<br />
m fl<br />
betydel se<br />
TITTA<br />
TITTA MED öGONEN RIKTADE AT SIDAN<br />
TITTA EN KORT STUND OCH I SMYG<br />
TITTA MED HALVSLUTNA öGON<br />
Det finns också verb som är semantiskt överordnade verben i grundparadigmet.<br />
Kl arast ser men detta vid de erfa renhetsbetecknande verben som al la är hyponymer<br />
till <strong>för</strong>nimma . För de aktivitetsbetecknande perceptionsverben är <strong>för</strong>hål l andena<br />
lite mer kompl i cerade. Vad som fungerar som ett överordnat verb växlar del vis
- 3 2 -<br />
beroende på ol ika användningar av dessa verb ( el ler kontexter där de uppträder) .<br />
Närmast kommer i de användningar som illustreras i grundparadigmet verbet<br />
undersöka . Det har där<strong>för</strong> tentativt satts upp som ett överordnat verb i figur l,<br />
som illustrerar hyponymirelationerna inom fäl tet . Det måste understrykas att<br />
det inte alltid råder en strikt hyponymirelation mel lan verben på de ol ika<br />
nivåerna . Titta på och lyssna på är i vissa användningar närmast hyponymer till<br />
rikta uppmärksamheten mot. I synnerhet smaka på kan normalt bytas ut mot testa ,<br />
pröva , som måste uppfattas som ett överordnat begrepp, eftersom betydelsen bl ir<br />
mer al lmän . Flera av de aktivitetsbetecknande verben kan också uppträda som<br />
hyponymer till söka , leta efter. De konstruera s då med prepositionen efter:<br />
Vi tittade efter bär i skogen<br />
Vi lys snade efter fåglar<br />
Jag kände efter mina skor under sängen<br />
För de käll baserade perceptionsverbens del är <strong>för</strong>hå 11 andena också en smul a<br />
okl ara. De kan normalt ersättas av verka el ler vara . Men <strong>för</strong>utom att man på<br />
det sättet ofta måste välja mel lan två alternativa överordnade begrepp, ger<br />
figuren en <strong>för</strong>enklad bild genom att verka och vara är överordnade ett stort<br />
antal verb som inte tillhör fäl tet perception.
- 33 -<br />
F IGUR l<br />
Hyponomirelationer inom fäl tet<br />
/<br />
i<br />
I<br />
I<br />
BASNIVA<br />
LJ<br />
/ titta på<br />
/<br />
/<br />
lyssna på<br />
/ glo på<br />
/sti rra på<br />
blänga på<br />
-- ki ka på<br />
- -- snegl a på<br />
kasta ett öga på<br />
m fl<br />
I<br />
/<br />
/<br />
/ undersöka<br />
--<br />
känna på<br />
" smaka<br />
på<br />
lukta på<br />
<br />
....-<br />
---<br />
___ pal pera<br />
._ _<br />
treva<br />
avsmaka<br />
provsmaka<br />
sniffa på<br />
-- nosa på<br />
I<br />
I<br />
I<br />
/<br />
//<br />
/<br />
/<br />
-<br />
se<br />
/ <br />
hära<br />
=:--<br />
._.,<br />
skymta<br />
urski l ja<br />
fånga en gl imt av<br />
<strong>för</strong>ni mma<br />
.:::::....---------- k ä n n a<br />
känna smaken av<br />
. känna lukten av --vittra<br />
\<br />
ylåta<br />
/<br />
\ ( verka ; vara ) -- kännas<br />
smaka<br />
lukta<br />
stinka<br />
kona pyton<br />
-- dofta<br />
" --, osa<br />
jslangj
- 34 -<br />
Basni vån<br />
Med utgångspunkt från vilka begrepp som är överordnade och underordnade<br />
varandra får man tre ol ika nivåer inom fäl tet perception . Utan att här närmare<br />
kunna argumentera <strong>för</strong> mitt påstående vill jag hävda att den mel l ersta av dessa<br />
fungerar som en basnivå, jäm<strong>för</strong>bar med den basnivå som har dis kuterats <strong>för</strong><br />
de konkreta substantivens del ( "basic objects", se Rosch et al 1976; Rosch<br />
1977 , 1978) . Mel lan orden på den nivån väljer en talare i <strong>för</strong>sta hand, då ett<br />
meddel ande ska formuleras, på den nivån kan språken <strong>för</strong>vänta s vara mest lika<br />
varandra (minst ol ika ) , med ord på den nivån startar ett barn som ska lära<br />
sig språket . Dessa påståenden är naturl igtvi s hypotetiska <strong>för</strong> perceptionsverbens<br />
del . Men det är enligt min mening en fruktbar hypotes att testa . Jag<br />
har också <strong>för</strong>sökt att uta rbeta liknande träd som anger hyponymirelationerna<br />
inom vissa andra fäl t. Även <strong>för</strong> dessa har det verkat vara ett frukbart grepp<br />
att urskilja en bas nivå.<br />
Karakteristiska bisats konstrukti oner<br />
De erfarenhetsbetecknande verben , höra och känna kan ta tre ol ika typer av<br />
bisatskonstrukti oner:<br />
Vi såg att en fl i cka kom ridande nere på vägen<br />
Vi såg hur en fl i cka kom ridande nere på vägen<br />
Vi såg en fl i cka komma ridande nere på vägen<br />
att-bisats<br />
hur-bisats<br />
objekt med inf initiv<br />
Det finns en kl ar semantisk skillnad mel lan dessa konstruktioner, vil ket<br />
koncist har beskrivits av Anward ( 1974 ; Jäm<strong>för</strong> Ureland 1973) :<br />
( i ) Endast att-bisatsen tillåter att bisatsen har skild tidsreferens<br />
från huvudsatsen<br />
( ii) Kon struktionen obj ekt med infinitiv kräver att erfararen ( subjektet<br />
till perception sverbet) direkt kan <strong>för</strong>nimma det som objektet syftar på<br />
Det <strong>för</strong>sta påståendet illustrera s av skillnaden i acceptabilitet hos följande<br />
satser:<br />
Vi såg att någon hade ridit på vägen ( t ex genom avtryck från hästens hovar)<br />
Vi såg hur någon hade ridit på vägen<br />
+ Vi såg någon ha ridit på vägen<br />
Det andra påståendet illus trera s kanske tydl igast av satser som de följande
- 35 -<br />
med ett abstra kt subj ekt i bisatsen ( exemplen från Anward 1974) :<br />
Jag såg att tanken plågade honom<br />
Jag såg hur tanken pl ågade honom<br />
+ Jag såg tanken plåga honom<br />
Konstruktionen objekt med inf initiv saknas i många språk. Däremot är det ful lt<br />
möjligt att den semantiska kontrasten kan finnas mel lan direkt perception<br />
( som vid objekt med infinitiv i svenskan) och indirekt perception. I japanskan<br />
signal eras t ex skillnaden genom val av ol ika bisatsmarkörer ( Josephs 1976) .<br />
I figur 2 ges ytterl igare exempel på direkt och indirekt perception i svenskan ..<br />
Indirekt perception är det omarkerade fal let. V issa att-bisatser kan tol kas<br />
som direkt perception . Hur-bisatsen intar på sätt och vis en mel l anställning<br />
men har tentativt räknats ti ll direkt perception .<br />
De käl l baserade perception sverben kan uppträda i en opersonl ig konstruktion<br />
med det som formel lt subjekt följda av en att-bisats el ler en som om-bisats .<br />
Det märks att Marie är trött<br />
Det verkar som om Marie är ( vore ) trött<br />
Att-bisatsen uppträder vid käl l baserade perceptionsverb med grundbetydelsen<br />
'möjlig att <strong>för</strong>nimma ' medan som om-bisatsen uppträder efter de kopulativa<br />
perceptionsverben . Den <strong>för</strong>sta typen av bisats är faktiv efter de nämnda perceptionsverben<br />
medan som om-bisatsen är icke-faktiv ( Se Viberg 1980 , s 10) .
w<br />
0\<br />
Figur 2 PERCEPT I ONSVERB OCH BISATSKOMPLEMENT<br />
A. Erfarenhet<br />
Sinnesmoda<br />
1 itet<br />
SYN<br />
HÖRSEL<br />
Direkt perception<br />
Jan såg Peter duscha<br />
Jan såg hur Peter duschade<br />
Jan hörde Peter sjunga marseljä sen<br />
Jan hörde hur Peter sjöng marseljä sen<br />
Indirekt perception<br />
Jan såg att Peter duschade (P:s kläder låg på en stol )<br />
Jan såg att Peter hade duschat (Badrummet var alldeles blött)<br />
Jan hörde att Peter sjöng marseljäsen (Någon sa så på telefon)<br />
Jan hörde att Peter hade sjungit marseljäsen ( Någon sa så)<br />
KÄNSEL Jan kände en myra krypa upp<strong>för</strong> benet<br />
Jan kände hu r en myra kröp upp<strong>för</strong> benet<br />
B. Käl l baserade percept ionsverb ( "Opersonl iga")<br />
Jan kände att en myra kröp upp<strong>för</strong> benet<br />
Jan kände att en myra hade krupit upp<strong>för</strong> benet ( Han kände<br />
det på betten)<br />
Sinnesmodal<br />
itet<br />
OMARKERAD<br />
SYN<br />
HöRSEL<br />
SMAK<br />
LUKT<br />
KÄNSEL<br />
Faktiv (Grundbetydelse: Möjlig att <strong>för</strong>nimma ) Icke-faktiv ( Kopulat iv)<br />
Det märks att Sture är lessen Det verka r som om det skul le bl i regn<br />
Det syns att Sture är lessen Det ser ut som om det skulle bl i regn<br />
Det hörs att Sture är lessen Det låter som om brandkåren är på utryckning<br />
Det känns på smaken att soppan innehåller Det smakar som om jag själv kokt soppan<br />
citron<br />
Det känns på lukten att Sture röker cigarr Det luktar som om det brinner här någonstans<br />
Det känns att kni ven är osl ipad Det känns som om rummet stått oel dat länge
- 3 7 -<br />
2. DATAINSAMLING<br />
Data från andra språk än svenskan har huvudsakl igen insamlats genom att jag<br />
använt en lis ta med exempel av den typ som återfinns i grundparadigmet . Dessa<br />
exempel har sedan översatts av tvåspråkiga informanter, som normalt haft det<br />
språk som modersmål , till vil ket översättningen har gjorts . Frågel istan finns<br />
i en svensk och en engel sk version. De skil jer sig något beroende på att den<br />
engel ska versi onen gjorts ganska sent, då vissa brister uppenbarat sig i den<br />
svenska versionen . Förutom av de meningar som ska översättas består listan av<br />
kontexter, som gör vissa semantiska drag tydl iga. För att illustrera aktivitetsbetydelsen<br />
hos det engel ska verbet smel l används t ex en kontext ( inom snedstreck<br />
) som signal erar avsikt:<br />
Peter smel t the food /to see if he could eat it/<br />
När översättarna tvekat, har jag dessutom gett enkl a situationsbeskrivningar<br />
muntl igt. En viss anpassning av exemplen liksom kompl etteringar som varit<br />
motiverade av vad som framkommit under utfrågningen har också gjorts i många<br />
fal l. Där<strong>för</strong> skil jer sig materialet något från språk till språk. Men grundparadigmet<br />
har alltid täckts genom exemplen . I vissa fal l har listorna skickats<br />
till översättarna , i andra fal l har jag själv suttit med och frågat efter översättningar<br />
mening <strong>för</strong> mening. I det senare fal let har jag i regel gjort en<br />
hel del avvikel ser från frågel i storna .<br />
Ofta har bara en informant varit ti llgängl ig <strong>för</strong> varje språk. Detta är<br />
naturl igtvis en begränsning. Men i vissa fal l, såsom då det gäl ler bantusprå ken ,<br />
har ett bestämt mönster återkommit i ett antal närbesläktade språk. vil ket<br />
del vis kompenserar <strong>för</strong> denna brist. Vid bearbetningen av data har jag dessutom<br />
nästan alltid haft tillgång till någon beskrivning av det aktuel la språket<br />
( grammati k och/el ler tvåspråkigt lexikon ) . På så sätt har ti ll<strong>för</strong>l itligheten i<br />
översättningen i stor utsträckning kunnat kontrolleras , då det gäl ler sådana<br />
punkter som är väsentl iga <strong>för</strong> undersökn ingen . Trots detta får man naturl igtvis<br />
räkna med att det insmyger sig ett betydl igt större antal fel aktiga data i en<br />
undersökning av det här slaget , som bygger på data från ca 40 språk, än vad som<br />
är normalt i undersökningar, där undersökaren beskriver ett el ler några språk<br />
som han/hon behärskar väl . Man får hel t enkel t be om överseende och uppmana dem<br />
som kan språken väl att komma med rättel ser. Med tanke på den typologiska<br />
undersökningen bör isolerade fel ta ut varandra , även om de naturl igtvi s bör
- 38 -<br />
rättas till då de upptäcks . Ett allvarl igt problem utgör däremot ol ika tänkbara<br />
systematiska fel . Det viktigaste av detta är <strong>för</strong>modl igen ri sken <strong>för</strong><br />
interferens vid översättningen . I den här undersökningen har jag i några fal l<br />
mi s stänkt att följande konstrukti oner i de svenska exempelmeni ngarna kan ha<br />
gett upphov till interferens:<br />
Sture kände smaken av citron<br />
Sture kände lukten av cigarr<br />
soppan<br />
rummet<br />
Här <strong>för</strong>el igger naturl igtvi s en ri sk <strong>för</strong> att översättaren använder ett verb +<br />
substantivet Ismak l, 'lukt ', även om det finns ett vanl i gare alternativ med<br />
ett enkel t verb som betyder 'känna smaken I , 'känna lukten i. En möjlighet att<br />
reducera risken <strong>för</strong> sådan interferens är att låta ol ika informanter översätta<br />
från ol ika språk. I någon utsträckning har jag utnyttjat den möjligheten genom<br />
att få översättningar både från svenskan och från engel skan. Det är en möj lig het<br />
som kanske borde utnyttjas mer systematiskt i framtiden .<br />
Urvalet av språk<br />
De språk som ligger till grund fö r den typologiska undersökningen presenteras<br />
i figur 3 . <strong>för</strong>delade på världsdel ar och språkfami ljer i enl i ghet med Ruhlen<br />
( 1976) . I uppställningen har samtl iga språkfami ljer med undantag av 10 nord -<br />
och sydameri kans ka indianspråk räknats upp. Detta <strong>för</strong> att ge en uppfattning<br />
om hur pass omfattande luckorna är i det insamlade materialet. Urvalet har<br />
naturl igtvis i stor utsträckning begränsats av rent pra ktiska skäl . Främst<br />
har jag anl itat personer som jag kunnat komma i konta kt med i Stockholm. Det<br />
kan vara intressant att se hur ett systemati skt sampel skul le se ut. Bel l<br />
( 1978) <strong>för</strong>eslår i en myc ket intressant arti kel om sampl ingsteknik i universal ieforskni<br />
ngen , att de ol ika språ kfami lje rna (eller större grupperingar 'language<br />
stocks i) bör representera s i <strong>för</strong>hållande till hur många grupper av språk de<br />
innehåller som kan beräknas ha varit skilda i mer än 3 500 år. Den uppskattning<br />
Bel l gör återges i tabel len nedan . Jag har dessutom in<strong>för</strong>t de siffror som<br />
anger hur ett ideal iskt sampel på 30 språk, en siffra som kommer rätt nära<br />
min egen sampel , skulle ha sett ut. (Bel l utgår från en något annorl unda<br />
genetisk klassifi kation än Ruhlen):
- 3 9 -<br />
Figur 3. Areal och geneti sk <strong>för</strong>delning av de undersökta språken .<br />
NORDAMERIKA<br />
Eskimå-aleut<br />
Makro-sioux<br />
SYDAMERIKA<br />
Andi nska-ekvatorialspr.<br />
AFRI KA<br />
Afroasiatiska<br />
semitiska<br />
kushitiska<br />
chadspr .<br />
Nil o-sahari ska<br />
Niger-kordofanspråk<br />
bantuspråk<br />
andra<br />
Khoisanspråk<br />
OCEANIEN<br />
Austro-ta i<br />
västgrönländska<br />
seneca( irokesiskt språk )<br />
quechua<br />
arabi ska, assyri ska, amhariska, tigri nja<br />
oromo(=gal l a )<br />
hausa<br />
luo<br />
swahili, chibemba , mambwe , setswana<br />
birom , wolof<br />
malajiska , indonesiska , tagalog<br />
I Indo-Pacific I<br />
Austral iska spr.<br />
ASIEN<br />
Austro-asiatiska<br />
Sino-tibetanska<br />
Dravi daspråk<br />
A lta i ska språk<br />
Paleosibiriska<br />
Indoeuropei ska<br />
Indoi ranska:<br />
Nyi ndiska<br />
Iranska<br />
Armenska<br />
vietnames iska<br />
kinesiska<br />
kannada<br />
japans ka , koreanska; turkiska<br />
bengal i, punjabi<br />
persiska, kurdi ska<br />
armenska<br />
EUROPA<br />
Urali ska<br />
Kaukasiska<br />
Al banska<br />
Grekiska<br />
Kel tiska<br />
Romanska<br />
Germanska<br />
Slaviska<br />
Baltiska<br />
nygrekiska<br />
franska, spanska , portugisiska , itali enska<br />
svenska , danska , tys ka<br />
polska, serbokroatiska , bulgari ska<br />
finska, estni ska ; ungerska
- 4 0 -<br />
Estimated no . of groups<br />
Estimated no . separa ted by 3 500 years 30-l anguage<br />
Ling u istic stock of languages or more stratified sampl e<br />
Dravidian 20 O<br />
Eurasiatic 70 13 l<br />
Indo-European 90 12 l<br />
Nil o-Saharan 100 18<br />
Niger-Kordofanian 900 44 3<br />
Afroasiatic 200<br />
Khoisan 20 5 O<br />
Amerind 900 est. 150 9<br />
Na-Dene 30 4 l<br />
Austric 800 ca. 55 4<br />
Indo-Pac ifi c 700 est. 100 6<br />
Austral ian 200 ca. 27 2<br />
Sino-Tibetan 250 ca. 20 l<br />
Ibero-Caucasian 35 4 O<br />
Ket l l O<br />
Burushaski<br />
O<br />
TOTALS ca . 4300 478 30<br />
23<br />
Som framgår av den högra spalten borde ett sampel på 30 språk innehålla 9<br />
ameri kanska indianspråk och 6 språk från Nya Gui nea ("Indo-Pacific"). I<br />
synnerhet dessa grupper är underrepresenterade i sampeln (<strong>för</strong> att inte säga<br />
orepresenterade , när det gäl ler den senare gru ppen). Eftersom den typologi ska<br />
undersökningen i det följande inte bygger på statistiska samband, är det inte<br />
någon direkt nackdel att vissa språ kfami ljer såsom de indoeuropeiska språken<br />
och vissa undergrupper inom andra språkfami ljer såsom bantuspråken är överrepresenterade<br />
. Men om sådana "dubbletter" räknas bort bl ir det kvar ca 10<br />
språk som täcker 1/3 av de 30 språk som ingår i Bel ls stratifierade sampel .<br />
(Man kan också få en grov uppfattning om spridni ngen , om man säger att det<br />
finns åtminstone ett språk från 13 av de 28 familjer som Ruhlen urskiljer.Men<br />
en jäm<strong>för</strong>el se med Bel ls stratifierade sampel ger <strong>för</strong>mod ligen en ri ktigare<br />
bild.) Den sampel som används i den här undersökni ngen kan sägas vara
- 41 -<br />
mångsidig jäm<strong>för</strong>t med andra undersökni ngar av liknande slag såsom Lehrers<br />
(1974 a, b) undersökn ing av matlagningsverben och Scovel s (1971 ) korta<br />
jäm<strong>för</strong>el se av perceptionsverben i engelskan med data från fyra andra språk.<br />
Trots detta måste al la slutsatser om vad som är ett möjligt el ler omöj ligt<br />
lexikal t system , alltså slutsatser med universel l gil tighet , betra ktas som<br />
ytterst tentativa med tanke på den begränsade spridningen .
- i 2 -<br />
3 . FAVORISERING AV BESTÄMDA PREDIKATSTYPER<br />
I svenskan används ett antal skilda typer av predikat som består av flera ord<br />
men som i princip fyl ler samma funktion som ett enkel t verb. Dessa predikat<br />
kan kl assifi ceras på följande sätt:<br />
(YT)PREDIKAT<br />
---,-<br />
VERB<br />
SERIEBILDANDE VERB<br />
VERB + NOMEN<br />
-.., ---.-"'<br />
KOPULA + ADJEKTIV<br />
se<br />
få se<br />
kasta en bl ick på<br />
vara synl ig<br />
höra<br />
få höra<br />
få syn på<br />
lägga märke till<br />
Man kan naturl igtvi s tänka sig fl er underavdelningar såsom avlett verb (höra -) ,<br />
verb + preposition (titta på ) och verb + parti kel (ti tta efter). Ett (yt)<br />
predikat mås te al ltid innehål la ett verb <strong>för</strong> att signal era den dynamiska<br />
betydel sen. Men övriga betydelsekomponenter behöver inte real i seras som ett<br />
verb utan kan uppträda som en bestämning ti ll detta . Inom fäl tet perception<br />
favoriseras dock enkla verb på basnivån i svenskan . Om vi utgår från grundparadigmet<br />
, signal eras sinnesmodal iteten , som kan betra ktas som den centrala<br />
betydelse komponenten inom fältet , som en del betydel se i verbet i 13 av de 15<br />
betydel sekombinationer som representeras av en särskild ruta . De två undantagen<br />
utgörs av känna smaken och känna lukten . Man kan således säga att sinnesmodal<br />
i teten normalt signaleras i verbet i svenskan. De flesta språ ken i sampeln<br />
är av detta slag på basnivån . Men det finns några viktiga typer av språk, där<br />
en annan typ av predikat favoriseras .
- 4 3 -<br />
Språk som favoriserar predikatstypen : verb + Nomen<br />
I kurdiskan real i seras 10 av de 15 predikaten i grundparadigmet som verb + Nomen .<br />
Bl a real i seras samtl iga de predi kat som uttrycker aktivitet på detta sätt:<br />
Lawek l i<br />
1\<br />
cug<br />
meyz 1 kir<br />
poj ke ti 11 fågel-PLUR bl ick-gjorde<br />
Pojken tittade på fåglarna<br />
Law@k<br />
1\<br />
guhdarl radio kir Poj ken lyssnade på radion<br />
öra-port-obl<br />
gjorde<br />
Law k dest avit temara kec;ikg Poj ken kände på fl i ckans pul s<br />
hand berörde åder-obl fl icka-obl<br />
Law@ k orbe tern k ir Pojken smakade på soppan<br />
soppa smak gjorde<br />
f\<br />
Lawek<br />
<br />
slgar<br />
b 1 hn k r Pojken luktade på cigarren<br />
cigarr lukt gjorde<br />
( Obl = obl ik, ett kasus om bl a markerar objekt och geni tiv )<br />
Persiskan , som ju ti llhör samma gren av de indoeuropeiska språken som kurdiskan ,<br />
har ett myc ket likartat system . 12 av predikaten i grundparadi gmet real i seras<br />
som verb + Nomen i den översättning jag erhöl l. Hel a grundparadigmet på<br />
persiska kan studeras i figur 4. Bland de matl agni ngsverb som ingår i figuren<br />
fån Lehrers uppsats ( refererad i Introduktionen till den här uppsatsen) är<br />
4 av de 6 persiska predi katen av typen verb + Nomen ( daen kaerdoen 'ånga göra',<br />
sorx k. 'röd göra', kaebab k. 'köttstycke göra ', daer taenur poxtaen 'i ugn<br />
l aga ' ) .<br />
De nyi ndiska språken , i sampel n representerade av bengal i och punja bi , favoriserar<br />
också predi kat av den här typen. Favoriseringen av predikatstypen verb +<br />
Nomen tyc ks vara ett utmärkande drag <strong>för</strong> de indo-iranska språken generel lt<br />
sett. Den brukar ägnas ganska stor uppmärksamhet i grammati kor <strong>för</strong> dessa språk.<br />
Genom att urskilja en särs kild basnivå inom de semantiska fäl ten <strong>för</strong> verben<br />
bl ir det möjligt att få ett direkt mått på hur pass dominerande denna typ av<br />
predikat är i dessa språk jäm<strong>för</strong>t med andra typer av språk ( som svenskan , där<br />
predikatstypen i och <strong>för</strong> sig finns men inte favoriseras på samma sätt - i<br />
synnerhet inte på basnivån) .
- 44 -<br />
Figur 4. PERSISKA<br />
SYN<br />
AKTIVITET Parvin be parandegan negah<br />
på-till fågel -PIUR titt<br />
kard<br />
gjorde<br />
ERFARENHET Parvin parandegan ra did<br />
BEST ACK såg<br />
KOPULAT<br />
Parvin §amgin benazar mi resid PaJtv--ln -6 åg led6 en ut<br />
ledsen på =ti l l-syn DURAT-<br />
HöRSEL<br />
HANDLING<br />
ERFARENHET<br />
KOPULAT<br />
Parvin be radio go dad PaJtv--ln lY-6-6nade på ad--lon<br />
på=ti 11 öra gav<br />
Parvin sedaye radio-e-hamsaie ra mienid PaJtv--ln höde<br />
-ezafe-granne B ACK DUART-hörde ganneVl.-6 adio<br />
Parvin narahat benazar mi resid<br />
srAK<br />
HANDLING<br />
ERFARENHET<br />
KOPULAT<br />
Parvin sop ra cesid PaJtv--ln -6maQade på -6oppan<br />
B ACK smakade<br />
Parvin maze l imo-tor ra dar sop taxis dad PaJtv--ln Qände<br />
smak citron-syra B ACK i märke gav -6maQen av on<br />
--l -6oppan<br />
Sop maze l imo-tor midad Soppan -6maQade on<br />
smak citron-syra TIUR-gav<br />
LUKT<br />
HANDLING<br />
Parvin igar ra bu kard PaJtv--ln lUQtade på cigei<br />
B ACK lukt gjorde<br />
ERFARENHET Parvin bu-ye-cigar ra dar otag taxis dad PaJtv--ln Qände lUQten<br />
lukt-ezafe- B ACK i rum märke gav av cig --l umme.:t<br />
KOPULAT<br />
Parvin bu-ye-cigar midad<br />
DUR-gav<br />
KÄNSEL<br />
HANDLING<br />
Parvin nabz-e-Hazan ra gereft<br />
pul s-ezafe-Hasan tog<br />
PaJtv--ln Qände på HMaVl.-6 PU{<br />
/Jfr : dast zadan 'hand slå' =<br />
touch ( lex ) /<br />
ERFARENHET Parvin yek sang-e-bozurgi ra dar zir-e-pa-ya ehsas kard<br />
en sten-ezafe-stor-I NDEF B ACK i lunder foten I känsla gjordE<br />
Pavin Qände en -6to -6ten und noten<br />
KOPULAT<br />
zaqo tiz benazar miresid vaqti ke be labe an dast zadam<br />
kniv vass ex-syn __ .J <br />
verkade när<br />
___ _!!J på egg hand slo9="l p s<br />
Kniven Qände.-6 VM-6 , då jag tog på, egg en.
..<br />
- 45 -<br />
Språk som favoriserar seriebil dande verb<br />
I vietnamesiskan signal eras aktiviteten av ett enkel t verb , t ex xem 'ti tta '<br />
och nghe 'lyssna '. För att uttrycka motsvarande erfarenhet inom de ol ika<br />
sinnesmodali teterna kombineras aktivitetsverbet med ett s k resultativt verb<br />
thy , vars grundbetydel se närmast kan återges med '<strong>för</strong>nimma ' på svenska . Detta<br />
system är konsekvent genom<strong>för</strong>t i de fem sinnesmodal iteterna :<br />
SYN<br />
AKTIVITET Nam (öa)<br />
T/ASP<br />
xem<br />
titta<br />
chim<br />
Nam t ittade på fåg larna<br />
ERFARENHET Nam ( d:a)<br />
HöRSEL<br />
AKTIVITET Nam (
- 4 6 -<br />
Av samma typ som vietnamesiskan är kinesiskan. Följande exempel är hämtade<br />
från standardkinesiskan ('mandarinkinesi skan '):<br />
.V<br />
Wang kan - le- kan nlao<br />
se ASP se fågel<br />
Wang tittade på fåglarna<br />
Wang kan -jian - le<br />
se -upptäcka ASP<br />
. <br />
nlao<br />
Wang såg fåglarna<br />
En egenhet <strong>för</strong> kinesiskan är att aktivitetsverbet redupl iceras. Ful l ständiga<br />
data från standardkinesiskan återfinns i figur 5.<br />
Användandet av seriebil dande verb bru kar anges som ett karakteri stiskt drag <strong>för</strong><br />
de sydostasiatiska språken och kan närmast tol kas som ett arealt drag, eftersom<br />
språken i området tillhör flera skilda språkfami ljer. (Vietnamesiskan är ett<br />
austroasiatiskt språk medan kinesiskan är ett sinotibetanskt språk. ) Ett annat<br />
geografi skt område , som ibland jäm<strong>för</strong>ts med Sydostasien på grund av den starka<br />
favori seringen av seriebil dande verb, är Västafri ka . Med reservation <strong>för</strong> att<br />
jag enbart haft tillgång till beskrivningar av några få av de västafri kanska<br />
språk som brukar nämnas i detta sammanhang, verkar parallellen inte gäl la <strong>för</strong><br />
perceptionsverben . (Men det är ett påstående som kanske får revideras .)
- 47 -<br />
Figur 5. STANDARDKINESISKA<br />
SYN<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
Wang kan -le- kan nlao<br />
se ASP se fågel<br />
. v<br />
.'0/<br />
Wang kan-jian -l e nl ao<br />
se upptäcka ASP fågel<br />
KOPULATIV Wang you nan- guö -de yangzi<br />
vår ATTR utseende<br />
ledsen<br />
HöRSEL<br />
Wang tittade på 6åglanna<br />
Wang låg 6åglanna<br />
Wang låg ledl en ut<br />
ATTR(IBUTSMARKöR)<br />
AKTIVITET Wang ting -le- ting shö uYl njl Wang lYllnade på nadon<br />
höra ASP höra radio<br />
ERFARENHET Wang ting -dao -le l l njQ -de shöuy;nji<br />
höra nå ASP granne -s radio<br />
( ATTR)<br />
Wang hönde gnannenl nao<br />
KOPULATIV Tlng tä hao -xiang you dYar nanguo Han låten ledl en<br />
lyssna han/ ha l ite ledsen<br />
honom verka<br />
SMAK<br />
AKTIVITET<br />
Wang chang -le- chang tang<br />
smaka ASP smaka soppa<br />
Wang lmaRade på loppan<br />
ERFARENHET Wang chang -dao - le tang -li -y u jiäng de we; dao<br />
smaka nå ASP soppa i ha ingefä ra ATTR smak<br />
Wang Rände lmaRen av ng e6äna loppan<br />
KOPULATIV<br />
,<br />
v<br />
Täng you jiäng -de weidao Soppan lmaRade ng e6äna<br />
soppa ha ingefära ATTR smak<br />
LUKT<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
KOPULATIV<br />
Wang wen<br />
lukta<br />
Wang wen<br />
lukta<br />
Wang (shen<br />
kropp<br />
- l e- wen yän<br />
ASP l ukta tobak<br />
v 'V<br />
-dao wu -11 you yan -de<br />
nå rum i ha tobak ATT R<br />
-<br />
shang) dai yan -de wer<br />
bära tobak ATTR lukt<br />
på<br />
-<br />
Wang luRtade på to baRen<br />
wer Wang Rände lURten av<br />
lukt tobaR nummet<br />
Wang luRtade to baR<br />
KÄNSEL<br />
AKTIVITET<br />
Wang mo -le -mo Li -de mai-bo Wang Rände på L p<br />
känna ASP känna -s pul s<br />
( ATTR) ( Mo= känna , stryka med handen)<br />
'"<br />
ERFARENHET Wang gan -jOe<br />
KOPULATIV<br />
känna/<br />
uppfatta<br />
tycka<br />
W mo -le dao -rer , gan<br />
jag känna ASP kniv egg känna/<br />
uppfatta<br />
-dao jio -xia you y i -kuai sh i - tou<br />
nå fot under hal en kl ump sten huvud<br />
finnas en sten<br />
Wang Rände en lton lten unden 60ten<br />
-Jue hn J1an -rU1<br />
tycka mycket vass skarp<br />
Kven Ränd Vall . då jag tog på eggen
- 4 8 -<br />
Polysyntetiska språk<br />
De ol ika typer av språk som brukar urskiljas inom den morfologiska typologin<br />
har naturl igtvis en viss relevans även då man <strong>för</strong>söker att utforma en typologi<br />
<strong>för</strong> språken med utgångspunkt från vilka predikatstyper som favoriseras . I<br />
sampel n finns exempel på de typer man traditionel lt brukar räkna med : isolerande<br />
språk (t ex vietnamesiska ) , agglutinerande språk (turkiska, swahili ) , fle kterande<br />
språk (ara biska, nygrekiska ) och pol ysyntetiska språk (seneca , västgrönländska ) .<br />
Språkets morfologi ska typ styr i stor utsträckning vilka typer av predikat som<br />
<strong>för</strong>ekommer, oavsett om man nu vill bibehål la den traditionel la typindel ningen<br />
el ler ersätta den med en indel ning som tar stö rre hänsyn till det semantiska<br />
innehål let i de morfem som kan ingå i verbet. Mest skil jer sig de pol ysyntetiska<br />
språken från svenskan och andra mer väl kända språk. Det som är ett enkelt verb<br />
i svenskan kan i många fal l motsvaras av en kombination av fl era verbrötter el ler<br />
av en verbrot och en nomen rot , som tillsammans bildar ett verb i ett pol ysyntetisk"<br />
språk. Följande exempel från seneca (ett irokesiskt språk ) ger en viss uppfattning<br />
om hur sådana språk kan vara utformade. Exempl en hör inte till de mer<br />
kompl i cerade i språket:<br />
Haksaa : h<br />
poj ke<br />
hokaOshAktO ne ne ono :hkwa<br />
Ismaka på l<br />
soppa<br />
PojRe maRade på oppa<br />
Ho -<br />
3 pers sing<br />
mask<br />
kaO - shA -<br />
V rot<br />
nominal i sering<br />
smaka gott<br />
ktO -<br />
V rot<br />
känna ,<br />
undersöka<br />
<br />
deskriptiv<br />
aspekt<br />
Haksaa :h waosEnO: sho<br />
poj ke Ilukta på l<br />
oyEkwa<br />
tobak<br />
PojRe lURtade på tobaRe (alt. 1)<br />
wa - ho -<br />
indikativt 3 pers sing<br />
modus mask<br />
sEno -<br />
ashw - <br />
N rot<br />
V rot<br />
inkorporerad Ilukt l<br />
kasta =bort<br />
punktuel l<br />
aspekt<br />
Haksaa :h wa :yEkwateswat ne oyEkwa<br />
poj ke Ilukta=på l<br />
tobak<br />
PojRe lURtade på to baRe (alt. 2)<br />
wa -<br />
indikativt modus<br />
ha -<br />
3 pers<br />
mask<br />
. yEkw(a) <br />
slng N rot<br />
inkorporerad<br />
'tobak i<br />
ateswaht - <br />
V punktuel l<br />
rot<br />
lukta=på<br />
aspekt
- 4 9 -<br />
Språket har också myc ket ri ka avledni ngsmöjli gheter. Ett av alternativen att<br />
uttrycka motsva righeten ti ll svenskans 'titta ' är att använda en verbrot -kaht<br />
som har grundbetydelsen 'peka i en viss ri ktning '. I kombination med morfemen<br />
refl exiv och kausativ svarar denna rot mot titta :<br />
Haksaa :h wa : tkatho<br />
poj ke tittade<br />
ne<br />
ne<br />
denna<br />
jitEO:<br />
fågel<br />
Pojken tittade på 6åg efn<br />
wa h at<br />
indikativt modus 3 pers sing refl exiv<br />
mask<br />
kaht<br />
V rot<br />
peka<br />
hw -<br />
kausativ<br />
<br />
punktuel l aspekt<br />
Genom att foga ytterl igare ett avledningsmorfem till verbet, näml igen inkoativ,<br />
fås motsvari gheten ti 11 'få se ', 'få syn på ':<br />
Haksaa :h wa : tkathwa t ne ne jitEO:<br />
wa h at<br />
indi kativt 3 pers sing refl exiv<br />
modus mask<br />
kaht<br />
V rot<br />
peka<br />
- hw -<br />
kausativ<br />
a <br />
disjunktiv inkoativ<br />
vokal<br />
t<br />
punktuel l<br />
aspekt
- 50 -<br />
4. SKILLNADER I SEMANTISK DIFFERENTIERING MELLAN SPRAKEN<br />
I det följande kommer jag att utgå från grundparadigmet . Detta kan representeras<br />
som ett rutsysem bestående av 15 rutor. Varje ruta svarar mot en bestämd<br />
kombination av en sinnesmodal itet och en dynamisk betydelse. Om de lexikala<br />
elementen på basnivån i ol ika språk plockas in i detta schema , kan man lätt<br />
se vilka betydelser som täcks av varje element. Följande figur visar differentieringen<br />
i svenskan:<br />
Svenska<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
KOPULATIV<br />
SYN<br />
titta på<br />
se<br />
se .. ut<br />
HöRSEL<br />
lyssna på<br />
höra<br />
låta<br />
KÄNSEL<br />
känna på<br />
känna<br />
kännas<br />
SMAK<br />
smaka på<br />
känna (smaken av)<br />
smaka < 9 tt/i lla<br />
lok ...<br />
LUKT<br />
lukta på<br />
------ -------'--<br />
känna (lukten av)<br />
l ukta
- 5 1 -<br />
flera rutor uppfattas i vissa fal l en betydelse ( "ruta " ) som grundläggande och<br />
de andra som sekundära . Detta gäl ler enl igt min mening <strong>för</strong> verbet känna , vars<br />
grundbetydelse är <strong>för</strong>kni ppad med känsel . Då känna används om smak och lukt rör<br />
det sig om sekundära betydelser. Det är fram<strong>för</strong>allt i fal l av det här slaget ,<br />
då man kan göra skillnad mel lan en grundbetydelse och ol ika sekundära betydel ser,<br />
som det är motiverat att tala om pol ysemi . ( Ett alternativ är att tala om<br />
polysemi så fort ett verb täcker mer än en ruta , oavsett om man kan urskilja<br />
någon grundbetydel se. ) Pol ysemimönster ägnas ett särskilt kapitel längre fram.<br />
I engel skan finns en klar differentieri ng mel lan al la de ol ika sinnesmodal i teterna .<br />
Dessa signaleras genomgående i verbroten på ett entydigt sätt. Mel lan de ol ika<br />
dynami ska betydelserna differentieras inte lexikalt, då det gäl ler känsel ,<br />
smak och lukt.<br />
Engelska<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN look at see look<br />
HöRSEL listen to hear sound<br />
KÄNSEL<br />
feel<br />
SMAK<br />
taste<br />
< good/bad<br />
of onions<br />
-<br />
LUKT smel l < good/bad I<br />
of onions<br />
-<br />
Det verka r vara svårt att urskilja någon särskild dynamisk betydelse som grundbetydelse<br />
<strong>för</strong> verben feel , taste och smel l. Det enklaste är kanske att säga<br />
att de är omarkerade <strong>för</strong> dynamisk betyde lse. Skill naden mel lan inkoativ och<br />
tillstånd verkar i varje fal l vara omarkerad i verb som se och höra i svenskan .<br />
- --<br />
En hypotes som vore intressant att testa är att man normalt inte uppfattar<br />
neutral i sationer av den dynamiska betydel sen som pol ysemi (utan snarare just som en<br />
neutral isation . ) I ett följande avsnitt kommer jag att hävda att motsatsen ofta<br />
är fal let, då ett verb täcker fl era sinnesmodal iteter. I detta fal l uppfattas<br />
ofta en betydelse som en grundbetydelse.
- 5 2 -<br />
Ytterl igare ett mönster representeras av quecua . I detta språk sker ingen<br />
differentiering lexikal t mel lan en aktivitet och en erfarenhet i sinnesmodal i<br />
teterna hörsel , känsel och smak. De kopulativa verben är däremot klart differentierade<br />
. De har härletts ur ett erfararbaserat predikat genom en avledningsprocess<br />
(med undantag av q ' apay 'lukta ' ) :<br />
Quechua<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN q haway ri kuy rikukuy<br />
HöRSEL uyariy uyarikuy<br />
KÄNSEL<br />
SMAK<br />
sientey<br />
llamiy<br />
LUKT muskhiy<br />
/<br />
sientey I<br />
q ' apayta <br />
'känna lukt '<br />
\\<br />
\<br />
l<br />
J<br />
siente kuy<br />
11 ami kuy<br />
q 'apay<br />
sientey från spanskan 'REFLEXIV' = -ku -<br />
Figurer av det här slaget representerar data i språ ken på ett överskådl ist sätt<br />
och är en utmärkt utgångspunkt <strong>för</strong> en <strong>kontrastiv</strong> jäm<strong>för</strong>else av språken parvis.<br />
Betydel seomfånget på orden kan entydigt läsas ut med hjälp av rutsystemet. Men<br />
det går också att på grundval av sådana här data åstadkomma en typologiskt<br />
(el ler universel lt) inriktad jäm<strong>för</strong>el se tvärs över språ ken . Vilka betydelser<br />
kan överhuvudtaget kombineras i ett lexikal t element Vad är ett möjligt lexikalt<br />
element inom fäl tet perception och vilka lexikala element kan uppträda tillsammans<br />
i ett språk För att besvara frågor av detta slag har jag i det föl j ande<br />
brutit ner fäl tet i vissa mindre del ar. Först ägnas varsitt avsnitt åt Syn och<br />
Hörsel respektive Lukt och Smak. Sedan följer ett avsnitt om pol ysemimönster<br />
mel lan ol ika erfarenheter av det slag som nämndes kortfatta t tidigare . Jag har<br />
ännu inte hunnit bearbeta al la insaml ade data systematiskt och kan där<strong>för</strong> inte<br />
täcka in hela fältet. Den genomgång som presenteras i följande avsnitt är i<br />
<strong>för</strong>sta hand avsedd som en illustration av en metod att jäm<strong>för</strong>a språk lexikal t.
- 5 3 -<br />
A. SYN OCH HöRSEL<br />
I de fl esta europeiska språken finns särskilda verbpa r som svarar mot 'titta '<br />
och 'se' och mot 'lyssna ' och 'höra'. Dessa verb är så grundläggande , att det<br />
ligger nära till hands att anta att de fl esta el ler rent av alla språk skulle<br />
upprätthålla denna distinktion. Scovel (1971 ), som citeras i Introduktionen ,<br />
antyder en sådan åsikt. Så är emel lertid inte fal let. I det australi ska språket<br />
dyirbal finns endast ett verb som svarar mot varje sådant verbpar: bu C al 'ti tta=<br />
se ' och ambal 'lyssna=höra ' (Dixon 1972 , 41 ) . Detta <strong>för</strong>håll ande är karakteri stisk'<br />
<strong>för</strong> de austral i ska språken i gemen (Dixon 1979 , not 54) . Avsaknaden av en<br />
distinktion på basnivån innebär dock inte nödvändigtvis någon ins kränkning av<br />
differentieringen på en lägre nivå. Atminstone till 'titta ' finns ett antal<br />
hyponymer i dyi rbal , som påminner om dem i andra språk ('s tirra', 'tjuvtitta '<br />
etc) .<br />
I nedanstående figur har språken i sampeln indelats i typer med utgångspunkt från<br />
hur de differentierar mel lan aktivitet och erfarenhet inom sinnesmodal i teterna<br />
syn och hörsel . Det visar sig då , att det fi nns tre möjli gheter som reali serats .<br />
l. Ett verb som svarar mot varje verbpar<br />
Aktivitet<br />
I Erfarenhet<br />
Språ k<br />
SYN<br />
HöRSEL<br />
TITTA=SE<br />
LYSSNA= HöRA<br />
koreanska , japanska<br />
punjabi (enligt lexikon : urdu)<br />
mambwe<br />
2. Skilda verb <strong>för</strong> TITTA och SE men ett gemensamt verb <strong>för</strong> LYSSNA=HöRA<br />
Aktivitet Erfarenhet<br />
SYN TITTA SE<br />
HöRS EL<br />
LYSSNA= HöRA<br />
seneca<br />
q uechua<br />
malajiska<br />
bengali<br />
nygrekiska<br />
birom<br />
chibemba<br />
l uo<br />
3 . Skilda verb <strong>för</strong> alla fyra betydel serna<br />
Aktivitet Erfarenhet<br />
SYN TITTA SE<br />
HöRSEL LYSSNA HöRA<br />
standardarabiska<br />
assyriska-suroyo<br />
turkiska<br />
setswana<br />
tagalog<br />
De undersökta germanska , romanska<br />
och slaviska språken<br />
Språ ken i figur 8 som har morfologiskt<br />
komplexa former av verben .
- 5 4 -<br />
Ti ll de system som inte fi nns representerade i mi n sampel och som jag inte<br />
heller sett några uppgifter om i littera tu ren hör följande:<br />
a ) Ski lda verb <strong>för</strong> LYSSNA och HöRA men bara ett verb <strong>för</strong> TITTA=SE<br />
i Aktivi tet<br />
I Erfarenhet<br />
SYN<br />
TITTA=SE<br />
HöRSEL LYSSNA HöRA<br />
b) Språ k som gör en gru ndl äggande di stinktion mel lan aktivitet och erfa renhet<br />
stäl let <strong>för</strong> mel lan sinnesmodaliteterna syn och hörsel :<br />
' Aktiv itet Erfarenhet<br />
SYN<br />
---<br />
j TITTA=LYSSNA<br />
HöRSEL !<br />
SE=/'{öRA<br />
Som vi ska se längre fram är det inte ovanl igt att en verbform är gemensam<br />
<strong>för</strong> flera sinnesmodaliteter. Men det tycks vara en starkt tendens(utan undantag<br />
i min sampel ) att syn och hörsel al ltid hål ls isär, då det gäl ler aktivitet<br />
och erfarenhet. ( Kopultaiva verb som kombinerar betydels erna Ise .' utI och Ilåta l<br />
är däremot ganska vanl iga.)<br />
De::finns' betydligt fl er logiskt tänkbara system som inte har real i serats , även<br />
om de ovanstående två är de som verkar mest natu rl iga(mi nst onatu rliga ) bland<br />
de oreali serade alternati ven. Totalt fi nns det 15 logiskt tänkbara alternativ.<br />
Att bara tre av dessa reali seras ( med reservation <strong>för</strong> att data är begränsade)<br />
innebär således en mycket kraftig restri ktion på vad som är ett möjligt lexi kal t<br />
system inom denna del av det semantiska fäl tet. Iakttagel sen kan formuleras som<br />
en lexifi eri ngshierarki :
- 55 -<br />
Lexifi eri ngshierarki <strong>för</strong> titta/se/lyssna/höra<br />
Semantisk Exempel på språk<br />
di sti nktion<br />
PERCEPTION<br />
/\<br />
1. TITTA=SE LYSSNA=HöRA<br />
/\<br />
2. TITTA<br />
SE<br />
LYSSNA=HöRA<br />
Syn/Hörsel<br />
Aktivitet/<br />
Erfarenhet<br />
Austral iska språk<br />
J apanska, koreanska<br />
Flera nyi ndiska språk, kannadc<br />
Flera niger-kordofanspråk<br />
3. TITTA<br />
1\<br />
SE LYSSNA HöRA<br />
De flesta europeiska<br />
språken<br />
Det m ste betonas att hierarkin bygger på ett all t<strong>för</strong> begränsat urval av språk<br />
<strong>för</strong> att kunna betraktas som universel l. Den bör snarare betra ktas som en<br />
principskiss <strong>för</strong> hur data av denna typ bör beskrivas , även om jag tror att<br />
hierarkin är riktig så långt den räcker. Min gissning är att hierarkin bl a<br />
måste byggas ut med ett steg <strong>för</strong>e steg l. Det verkar finnas språk som har ett<br />
gemensamt verb <strong>för</strong> syn och hörsel (It i tta=se=lyssna=höra l). Jag har sett uppgifter<br />
som tyder på det i vissa lexikon. Men de har varit <strong>för</strong> knapphändiga <strong>för</strong><br />
att vara värda att citera . Bl a i vissa australi ska språk är verblexi konet<br />
mycket begränsat. (Enl igt Dixon 1980, sid 280) finns i några språk endast<br />
12- 30 primära verb. Detta kompenseras genom ett rikl igt användande av predikat<br />
typ verb + Nomen . Se också exempl en från lezginskan, ett kaukasiskt språk, i<br />
ett kommande avsnitt. Där verkar Ihöra l bestå av Isel + en bestämning.)
- 5 6 -<br />
Morfologiskt komplexa former<br />
Ti ll den typ av språk som har skilda former <strong>för</strong> samtl iga fyra verb har jag<br />
även räknat de språk, där ett el ler flera av verben är morfologi skt komplext<br />
(och består av mer än ett morfem) . Sådana verbformer är sammanställda och tol kade<br />
i figur 6. Jag har bara tagit upp sådana former som tycks vara genomskinl iga<br />
rent synkront. Av de 12 språk som har sådana morfologiskt komplexa former har<br />
två , näml igen kinesiska och vietnames iska, erfarenheter som är härledda ur<br />
motsvarande aktivitet. De övriga 10 språken har morfologiskt enkla verbrötter<br />
<strong>för</strong> 'se' och 'höra ' medan 'titta ' och/el ler 'lyssna ' är morfologiskt komplex .<br />
. Detta säger något om markerings<strong>för</strong>hål l andena mel lan dessa verb. 'Se' och 'höra '<br />
är normalt mindre mar kerade. De är <strong>för</strong>mod ligen också mer grundläggande i den<br />
bemärkelsen att de är betydl igt mer polysema och kan ingå i betydl igt fl er<br />
syntaktiska konstruktioner än motsvarande aktivi teter (t ex de som är <strong>för</strong>kni<br />
ppade med direkt och indirekt perception). En genomgång av figur 6 ger<br />
också ett visst stöd <strong>för</strong> den tidigare uppst ällda lexifieri ngshierarkin.<br />
Antingen finns en morfologiskt komplex form inom båda sinnesmodal i teterna syn<br />
och hörsel (de översta 5 språken) el ler också finns en morfolog i skt komplex<br />
form enbart inom modal i teten hörsel (de nedre 7 språken . I samtl iga dessa är<br />
det 'lyssna ' som är komplext.)<br />
Data av det här slaget ger också ett visst bidrag till vad som kan kal las<br />
universell etymologi . Jag har i ett annat sammanhang (i <strong>för</strong>edragsform) visat<br />
hur orden inom ett annat semantiskt fäl t, näml igen färgorden , i stor utsträckning<br />
kan ledas tillbaka till konkreta substantiv med kara kteristisk färg . Ordet<br />
<strong>för</strong> 'röd ' är t ex påfall ande ofta härlett ur substa ntivet 'blod'. Det material<br />
som återfinns i figuren är al l<strong>för</strong> litet <strong>för</strong> att några mer långtgående slutsatser<br />
skal l kunna dras . Av visst intresse kan det ändå vara , att de kroppsdelar<br />
som är säte <strong>för</strong> respektive sinnen fi nns inkorporerade i aktivitetspredi<br />
katet i några språk: 'öga' i 'ti tta ' i västgrönländskan och 'öra ' i 'lyssna '<br />
i persiska och kurdiska . Liknande exempel finns <strong>för</strong> andra aktiviteter.
- 57 -<br />
Figur 6<br />
Morfologiskt komplexa former av ti tta/se och lyssna/höra<br />
Språk<br />
TITTA<br />
SE<br />
LYSSNA<br />
\ RöRA<br />
Ki nesiska<br />
Kurdi ska<br />
Pers i ska<br />
taku-<br />
isigaisi<br />
'öga '<br />
g i. - 'som man i<br />
har ti ll ',<br />
kan(-kan)<br />
xem<br />
i meyz'T ki ri n<br />
! 'blick göra '<br />
I<br />
I<br />
i negah kardan<br />
i' ti tt göra I<br />
I<br />
l'<br />
I<br />
Västgrönländska<br />
Vietnamesiska<br />
i kan-jian ;<br />
ti tta-<strong>för</strong>-i<br />
, nimma ' :<br />
I<br />
I,<br />
xem-thay !<br />
t tta-<strong>för</strong>-j<br />
,,, 1<br />
l mmma<br />
I<br />
I .<br />
'<br />
I<br />
tusarnaar- , tusaqtusar-<br />
'höra ' l,<br />
-naar- 'uppmärksamt<br />
o länge '<br />
ti ng( -ti ng)<br />
nghe<br />
I<br />
! "<br />
: ti ng-dao<br />
: lyssna-nå<br />
i<br />
I<br />
'A<br />
nghe-thay<br />
l f"<br />
I nimma<br />
J yssna- or-<br />
cfi'ti n ! guhdar't ki ri n i, b lstl.<br />
n<br />
! ' öra-port göra ' : ( formen på i nf<br />
I<br />
I<br />
I är okl ar)<br />
didan<br />
! gO$ dadan<br />
! 'öra ge '<br />
I<br />
$enidan<br />
Amhari ska :mmmdl kt<br />
madamot<br />
d=tms 'ljud '<br />
+kausativ<br />
I<br />
msmat<br />
Ti gri nja<br />
m4-m=tlkat<br />
mi raj<br />
m=td4-mas<br />
d=tms I ijud I<br />
+kausativ<br />
Oromo il aa 1 u<br />
argu dageefacu<br />
r4-sma 1<br />
:<br />
I<br />
!<br />
;aagau<br />
(= g a _ ll _ a ) ________J '<br />
__________ __ h_ a _i_+M_E D_ I_A_ L __ !-= ______ <br />
Wolof hal g i5<br />
Swahi li -tazama -ona<br />
degl u<br />
'höra' + MEDIAL<br />
-si ki liza<br />
'höra l" -<br />
+APP L IKATIV<br />
+INTENSIV<br />
ega<br />
i<br />
:-si kia<br />
Ungerska<br />
nez<br />
hal lgat<br />
'höraREKVEN<br />
TAT IV<br />
hal l<br />
Fi nska<br />
kuunnel la Ikuulla<br />
av kuntaa 'fast<br />
taga ' +FREKVEN-<br />
TATIV
- 58 -<br />
Kompensation med grammatiska medel<br />
Skillnaden mel lan aktivitet och erfarenhet uttrycks i vissa språk grammatiskt<br />
på ett sätt som i varje fal l till en del kompenserar <strong>för</strong> en utebl iven lexikal<br />
differentiering . I japanskan finns t ex möjli gheten att passivera verben miru<br />
'ti tta=se' och kiku 'lyssna=höra '. På så sätt signal eras entydigt att det rör<br />
sig om en erfarenhet :<br />
Taro wa tori o mita Taro tittade på fåglarna<br />
TEMA fågel OBJEKT titta=se-PRET el ler<br />
Taro såg fåglarna<br />
Taro ni wa tori ga mieta<br />
DATIV TEMA fågel SUBJEKT titta=se-PASSIV- PRET<br />
Taro såg fåglarna<br />
Förutom passlvl sering sker också en kasusväxl ing. I många språk som har ett<br />
s k dativsubjekt som i vissa konstruktioner kan alternera med ett subjekt<br />
nominativ används dativsubjektet fö r att signalera att subje ktet inte kan<br />
kontrol l era det skeende som verbet beskriver ( dvs verbet upphör att vara<br />
agentivt) . En annan grammatisk faktor som kan påverka tol kningen är aspekten i<br />
den mån den uttrycks grammatiskt i språket. De är ju ett väl känt faktum i<br />
engelskan att erfarenheter som see och hear normalt inte kan <strong>för</strong>ekomma i<br />
progressiv form medan aktiviteter som look och l isten fritt kan <strong>för</strong>ekomma i<br />
denna form . I japanskan finns också en progressiv form . Används denna tolkas<br />
verbet entydigt som en aktivitet:<br />
Taro wa tori<br />
TEMA fågel<br />
o mite ita Taro was looking at the birds<br />
OBJEKT titta=se-eende var<br />
Ytterl igare några exempel på hur kasusväxl ingar kan kompensera <strong>för</strong> avsaknaden<br />
av en lexi kal kontrast kan an<strong>för</strong>as ur litteraturen. Dixon (1979 , not 54) nämner<br />
i en uppsats om ergativa språk det kaukasiska språket lezginska som ett exempel<br />
på detta . I detta språk finns en verbrot akun. som del s kan <strong>för</strong>ekomma med<br />
med subjektet i ergativt kasus och objektet i absol ut kasus. Det betyder då<br />
'titta på '. Samma verb kan <strong>för</strong>ekomma med subjektet i dativ och betyder då Isel.<br />
En liknande effe kt fås med formen van akun 'lyssna=höra '.<br />
Det tyc ks dock långt ifrån al ltid vara fal let att ett språk i nämnvärd grad<br />
kan kompensera på detta sätt <strong>för</strong> en utebl iven lexikal kontrast. I fl era av de<br />
språk som saknade skilda ord <strong>för</strong> 'lyssna ' och ' höra ' lyckades jag inte hitta<br />
någon formel l distinktion, trots flera <strong>för</strong>sök att konstruera kontexter som<br />
skul le framtvinga en sådan .
- 59 -<br />
B. SMAK OCH LUKT<br />
Smak och lukt kan med <strong>för</strong>del behandlas under en gemensam rubri k. Strukturen<br />
inom dessa sinnesmodal i teter är ofta parallell i språ ken. I vissa språk finns<br />
det dessutom en verbrot som täcker både smak och lukt, t ex seneca -hsO:wi <br />
I<strong>för</strong>nimma smak el ler lukt ' . Normalt finner man <strong>för</strong> dessa sinnesmodal i teter den<br />
rikaste differentieringen bland de käl l baserade predikaten . Det kan där<strong>för</strong> vara<br />
motiverat att börj a med dessa.<br />
a. Predi kat som främst har en beskrivande funktion<br />
Verben smaka och lukta kan i svenskan kombineras med ett stort antal adverb som<br />
vanl igtvis avletts ur ett adjektiv (eller perfekt particip ) genom tillägg av -t:<br />
Limpan smakar<br />
[ sött<br />
syrl igt<br />
bränt<br />
Maten luk tar<br />
{sött<br />
bränt<br />
Jag skal l emell ertid inte närmare belysa den här typen av konstruktioner. I ett<br />
följande avsnitt beskrivs mer ingående kombinationer av smaka och lukta med<br />
värderande adverb som gott och illa.<br />
Verben smaka och lukta kan i svenskan också kombineras med ett artikel löst<br />
substantiv som fungerar som ett slags innehål l sobjekt som närmare preciserar<br />
smaken respektive<br />
{<br />
lukten :<br />
vitlök {cigarr<br />
Soppan smakar citron<br />
peppar<br />
Ka l le luktar svett<br />
snus<br />
Sådana innehåll sobj ekt kan också <strong>för</strong>ekomma i opersonliga konstruktioner,<br />
synnerhet i kombination<br />
[<br />
med lukta:<br />
Cigarr}<br />
Det luktade svett om Kal le<br />
snus<br />
Det smakade vitlök om soppan<br />
{ öl<br />
Det luktade brända bullar 1<br />
i korri doren<br />
kaffe<br />
I dessa konstruktioner med ett artikel löst substantiv är den naturl igaste<br />
tol kni ngen att soppan/etc/ verkl igen innehål ler vitlök/etc/o Verben smaka och<br />
lukta kan också kombineras med som + arti kel bärande substa ntiv (el ler ämnesnamn<br />
utan a rti kel ) . Denna konstruktion fungerar som en liknelse.<br />
Det här kaffet smakar som bittermandel
- 60 -<br />
I frågeschemat har jag enbart tagit upp konstruktioner av typen sma ka peppar,<br />
lukta cigarr. Typen smaka som bittermandel och luk ta som en ro s har översatts<br />
bara ti ll några få språk. I det ursprungl iga frågeschemat fanns följande exempel :<br />
Soppan smakade citron<br />
Sture luktade cigarr<br />
I den engel ska versi onen har exempl en gjorts mindre kul turbundna :<br />
The food tas ted of onions<br />
The food sme l t<br />
of oni ons<br />
En viss anpassning måste naturl igtvis göras även av dessa exempel . Lök är inte<br />
en naturl ig ingrediens i maten i al la kulturer.<br />
Predikat av det här slaget tyc ks vara lätta att bilda ; alla språk. Om vi ti ll<br />
att börj a med tittar på de med svenskan närmast besläktade språken , kan det<br />
vara int ressant att konstatera , att konstru ktionen skil jer sig redan i danska!1<br />
och norskan . Dessa språk använder liksom engelskan en preposition <strong>för</strong>e innehål lsobjektet<br />
:<br />
Thorstein luktede af cigar ( norska , exakt samma form på danska )<br />
Bland språk som har lite speciel la konstruktioner, ska jag här nämna två .<br />
r västgrönländskan används en gemensam verbrot <strong>för</strong> smak och lukt i konstruktioner<br />
av det här slaget. -nik-<br />
'smaka=l ukta ':<br />
Qajoq tarajorni ppoq Anda sikaarsunni poq<br />
soppa taraj oq -sal t Anders si kaaq -cigarr<br />
-ni k- smaka. luk ta -sunni k- smaka , lukta(vari antform<br />
intransiti vt indi kati vt modus -pu-<br />
-pu-<br />
-q subjekts kong ruens 3 p s -q<br />
Soppan smakade sal t<br />
Anders luktade cigarr<br />
I amhari skan redupl i ceras<br />
innehål l sobje ktet:<br />
)rbaw l )m ; hm i ala Soppan smakade citron<br />
soppa citron citron sa<br />
G4rma mbaho tambaho Qttota Gi'rma l u ktade ci garr<br />
cigarr cigarr<br />
Det översta exempl et är särpräglat också med avseende på verbets grundbetydel se .<br />
r konstrukti oner av det här slaget motsv aras svenska ns verb smaka av ett verb<br />
med grundbetydel sen 'säga'. Exakt samma sak händer i det närbesläktade språket<br />
ti gri nja . Användandet av verb med gru ndbetydel sen 'säga ' i ett stort antal ski l <br />
da konstrukti oner bru kar anges som ett arealt särdrag <strong>för</strong> de eti opi ska språken .
- 61 -<br />
Påfal l ande många språk har analyti ska predikat som består av ett verb , vanl igen<br />
med myc ket allmän betydel se , i kombination med ett substantiv med betydelsen<br />
'smak' respektive '1ukt '. Till de vanl i gaste hör 'ha smak' och 'ha 1ukt ' .<br />
'Smak '<br />
och '1ukt ' i kombination med I komma I är också vanl igt. Dessutom <strong>för</strong>ekommer ol ika<br />
uttryck <strong>för</strong> grammatiskt ägande som ISoppans smak är citron ', ISoppan är med<br />
citronsmak l. I några språk fi nns en produktiv morfol ogisk process, som gör att<br />
man kan avleda uttryck med betydel sen '1ukta el ler smaka peppar, sal t' etc ur<br />
det substantiv som fungerar som innehål l sobjekt i språk av svenskans typ . Ett<br />
språk av denna typ är taga log. Följande exempel är hämtade ur Schachter &<br />
Otanes l (19.72) referensgrammati k (sid 359) :<br />
Först avleds adjekti v ur substanti v:<br />
-<br />
lasa 'smak ' + kape I kaffe I lasang-kape 'kaffesmakandel , Isom smakar kaffe I<br />
lasa + mansanas 'äpple(n) lasang-mansanas läppel smakandei , Isom smakar<br />
ä pp l e '<br />
Ur dessa adjektiv kan sedan ett verb avledas genom att man ti llfo-<br />
g a r något av de många affix som fogas ti ll egentl iga verb<br />
mag- 1asang - kape 'smaka kaffe I mag1asang-mansanas 'smaka äppl e'<br />
verbprefix smak-i g-kaffe<br />
mag-amuy-sibuyas<br />
Ilu ktig'-1ök<br />
'lukta lök'<br />
(amoy 11 ukt I )<br />
mag-amuy-bawang<br />
vi tl ök<br />
'lukta vi tlök i<br />
I Southern Si erra Miwok, ett indianspråk som talas i de centrala del arna av<br />
Ka liforni en, fi nns ett produktivt system <strong>för</strong> att uttrycka att något smakar<br />
på ett visst sätt. Enl igt Broadbent(1964 , §542) kan ett gru ndord , t ex ordet<br />
<strong>för</strong> 'sa lt' koj ·o redupliceras och <strong>för</strong>ses med verbavledni ng ssuffixet -·e.<br />
Man får då ett uttryck med betydelsen 'smaka salt': kojkoj-·e-. Ex empel<br />
på andra sådana<br />
uttryck är:<br />
• • e<br />
CU )CU }- e-<br />
makmak-ee_<br />
'att smaka sött'<br />
/<br />
'att smaka surt '<br />
Bildat ur:<br />
cuH j-(,He-) '(att bli)st'<br />
mQHk(He-) '(att bli)sur'<br />
Cl. ·1 Cl. "l-'e<br />
e-<br />
symtit_e e_<br />
cytyt-· e-<br />
e e<br />
'att smaka starkt<br />
som peppar '<br />
'att<br />
smaka som fett'<br />
'att smaka gott'<br />
ci· le 'chili peppar' (fr spanska n)<br />
symeit 'fett'<br />
cyH;-uHe- 'att gilla '
- 6 2 -<br />
b . Värderi ng . Smaka gott/i lla, lukta gott/illa<br />
Både smaka och lukta <strong>för</strong>kni ppas i svenskan ofta med en värderi ng . Detta tycks<br />
vara ett uni versel lt drag . I svenskan uttrycks en värderi ng vi d dessa verb främst<br />
genom att man lägger ti ll gott el ler illa:<br />
Maten smakade gott<br />
Maten smakade illa<br />
Stu re luktade gott<br />
Sture luktade illa<br />
Ti llsammans med någon typ av efterföljande bestämning är smaka och lukta<br />
värdert ngsmässigt neu trala i svenskan(Jäm<strong>för</strong> t ex han luktar parfym med<br />
han sti nker parfym resp han doftar parfym ) . I absolut konstruktion., dvs<br />
då verben står hel t utan någon bestämning , så under<strong>för</strong>stås en speciell värderi<br />
ng :<br />
Jag tror att maten smakade /dvs . gott/<br />
Jag tyc ker att Sture luktar /dvs . illa/<br />
Verbet lukta har dessu tom fl era hyponymer som har en värderande komponent<br />
inbakad i sin betydelse: stinka , <strong>för</strong>pesta luften /illa/ och dofta /gott/ .<br />
Även om jag inte har gjort någon systematisk undersökning av sådana hyponyme r,<br />
så har ett ganska fl itigt slående i lexi kon gett vid handen att dessa är mycket<br />
vanl iga. Hyponymer som utgörs av enkla rötter tycks vara mi ndre vanl iga till<br />
'smaka ', även om sådana <strong>för</strong>ekommer i vi ssa språk(som framgår av ett följande avsnitt)<br />
.<br />
I ett av de undersökta språken saknades värderi ngsmässigt neutrala verb <strong>för</strong><br />
'smaka ' och 'lukta '. Man måste obl i gatori skt di fferentiera mel lan 'smaka=gott '<br />
och 'smaka=i lla' respektive 'lu kta=gott ' och 'lukta=i lla' . Språket i fråga heter<br />
oromo(eller alternativt galla) och är ett kushiti skt språk som talas i södra<br />
Eti opi en. Följande exempel illus trera systemet :<br />
Na ani urgaaa<br />
mat-NOM<br />
ASP-lu kta=gott<br />
Maten luktar gott<br />
Naani<br />
inajaa<br />
ASP-l ukta=i l l a<br />
Maten luktar illa<br />
Abaabon<br />
-<br />
kun i<br />
a kka<br />
rosi<br />
u rgaa<br />
Den här blomman luktar som en ros<br />
bl omma-NOM<br />
denna<br />
som<br />
ros<br />
l u kt a - go tt<br />
Naani<br />
mat-NOM<br />
kuni<br />
denna<br />
akka<br />
som<br />
petrol i aj a a<br />
be n s i n<br />
luk ta=i lla<br />
Den här maten luktar om<br />
bensin<br />
Mi daan<br />
fruktN OM<br />
hadaae<br />
smakade=i lla<br />
Fru kten smakade illa<br />
f.1i daan<br />
-<br />
mi ' aae<br />
fru kt-NOM sma kade=gott<br />
Fru kten sma kade gott<br />
Midaan<br />
-<br />
akka<br />
som<br />
darr.ma<br />
honung<br />
mi 'aae<br />
smakade=gott<br />
Frukten smakade (gott) scm honung
- 63 -<br />
Även i seneca saknas värderi ngsmässig t neutrala verb <strong>för</strong> 'smaka ' och ' lukta '.<br />
För 'smaka ' finns verbrötterna -kaO- ' smaka gott , vara god att äta ' och<br />
-skaAt- 'smaka konstigt ' . För lukt finns det bara en källorienterad verbrot<br />
-kE- ' st; nka ' :<br />
NikasEnotE :h kakEs oyEkwa Det luktar tobak<br />
sättet-det-luktar det-stinker tooak<br />
ni ka - sEn(O) - otE h<br />
parti- 3 pers N V<br />
d eskriptiv<br />
rot rot tiv<br />
sing<br />
• aspekt<br />
lukt '<br />
'sättet I<br />
neut<br />
ett V1'sst<br />
'så','h ur'<br />
sä tt'<br />
, vara pa<br />
ka<br />
3 pers<br />
sing<br />
neut<br />
kE s<br />
V rot<br />
iterativ<br />
stinka aspekt<br />
Vi 11 man uttrycka att lukten är god, får man använda en verbrot med värderande<br />
gru ndbetydelse och inkorporera substantivroten -sEnO- 'lukt' i verbet. Observera<br />
att seneca så att säga har vänt på ordklassystemet i språk av svenskans typ .<br />
Värderingen uttrycks genom en verbrot medan sinnesmodali teten uttrycks genom<br />
en bestämning ti ll verbet .I svenskan uttrycks sinnesmodal i teten i verbet(lukta)<br />
och värderi ngen genom en bestämning(gottjilla) :<br />
NikasEnotE:h kasEnO:iyo:h<br />
sättet-det-luktar det-luktar-gott<br />
Det luktar gott<br />
ka<br />
3 pers<br />
sing<br />
neut<br />
sEnO<br />
N rot<br />
lukt<br />
- iyo<br />
V rot<br />
h<br />
deskriptiv<br />
aspekt<br />
'vara god,<br />
vacker'<br />
tEE naot<br />
vad så<br />
kasEnOkaUh<br />
Vad är d et som luktar<br />
så gott(att äta) <br />
ka - sEnO<br />
3 pers N r ot<br />
sing<br />
lukt<br />
neut<br />
kaO - h<br />
V deskriptiv<br />
rot<br />
aspekt<br />
'vara god<br />
att äta';<br />
'smaka gott'(Se 3e" )<br />
NikcsEnotE:h kasEnO:etkE<br />
sättet-det-luktar det-luktar-i lla<br />
Det luktar illa<br />
ka<br />
3 pers<br />
sing<br />
neut<br />
sEnO<br />
N rot<br />
lukt<br />
(h) etkE <br />
V deskriptiv<br />
ro t<br />
dOl' aspekt<br />
'vara a 19,<br />
ful '
- 6 4 -<br />
I västgrönländskan finns en verbrot som är värderingsmässigt neutral och som<br />
dessutom neutral i serar disktinktionen mel lan smak och lukt : -nik- Ismaka=l ukta l.<br />
Vid lukt uttrycks värdering på ett sätt som är analogt med seneca . Vid smak<br />
uttrycks värderingen genom en verbrot med betydelsen I smaka=gott I : mamar-.<br />
Betydelsen Ismaka illa l signaleras genom att man fogar en antonymmarkör till<br />
denna rot . Systemet i västgrönländskan kan studera s i figur 7.<br />
Verbet Ilukta l i absol ut konstruktion<br />
Verb som normalt tar bestämningar av olika slag får ofta en mer distinkt<br />
(lI prototypiskll ) betydelse, då de konstrueras absolut, dvs utan bestämning . Ett<br />
verb som tvätta kan t ex användas med objekt som betecknar en person , en bil<br />
etc ;<br />
Anders tvättar sig<br />
Anders tvättar bilen<br />
Om man utelämnar objektet, bl ir objektet under<strong>för</strong>stått : Ikl äderl (i svenskan) :<br />
Anders tvättar<br />
För perceptionsverben gäl ler att se och höra i absolut konstruktion betecknar<br />
<strong>för</strong>måga ( i svenskan) :<br />
Anders ser<br />
Anders hör<br />
Då verben smaka och . lukta konstrueras absolut under<strong>för</strong>stås en värdering . I<br />
svenskan är den under<strong>för</strong>stådda värderingen alltid Igott l vid smaka och lillal<br />
vid lukta :<br />
Det ska smaka med kaffe<br />
Anders luktar<br />
/dvs smaka gott/<br />
/dvs illa/<br />
För Ilukta l i absol ut konstruktion har jag u ppgifter om betydelsen från en stor<br />
del av språken i sampel n. De fl esta språken tyc ks vara av samma typ som svenskan .<br />
Det enda undantaget är pol skan. Där har det grundl äggande verbet värderingen<br />
Igott l i absolut konstruktion . (Se Viberg 1980 , sid 53!)
- 65 -<br />
Figur 7. ISmaka i och ' lukta '<br />
västgrönländskan<br />
Qajoq<br />
soppa-ABS (0)<br />
tarajorni ppoq<br />
Soppan smakade salt<br />
tarajoq =sa lt<br />
-nik- =sma ka/lukta<br />
-pu- =intransitiv indi kativ modus<br />
-q =subjektkong ruens 3 p s<br />
Qajoq<br />
Soppan smakade gott<br />
Qajoq<br />
Anda<br />
-ABS (0)<br />
sikaarsunnipoq<br />
Anders luktade ci garr<br />
-sunnik- =sma ka/lukta<br />
-pu- =intransitivt indikativt modus<br />
-q =subj ektskongruens 3 p s<br />
mamarpoq<br />
mamar- =sma ka=gott<br />
-pu-<br />
-q<br />
mamaappoq<br />
Soppan smakade illa<br />
mama r =sma ka=gott<br />
-it- =antonymmarkör, motsatt kval itet mot <strong>för</strong>egående V st<br />
-pu-<br />
-q<br />
Anda ti peqarpoq l Anders har lukt ' Anders luktar(Under<strong>för</strong>stått:illa<br />
ti pi- =lukt<br />
-qar- =ha<br />
-pu-<br />
-q<br />
Anda ti pigippoq lAnders har en god lukt ' Anders luktar gott<br />
tipi- =lukt<br />
-g i k = I ha en god . . . I<br />
- pu-<br />
-q<br />
Anda<br />
tipil uppoq<br />
tipi - =lukt<br />
-luk ='ha en dål i g . . . I <br />
-pu-<br />
-q<br />
Anders luktar illa
- 66 -<br />
Hyponymer ti ll I smaka ' och 'l ukta '<br />
Jag har inte gjort någon systematisk undersökni ng av hyponymer till 'smaka ' och<br />
' lukta'. En genomgång av ett antal lexikon har irje fal l giv it vid handen att<br />
'lukta ' normalt har hyponymer som inkorporerar värdering. Oftast nämns i ol ika<br />
lexi kon ett verb med betydel sen Istinka ' . Att inte andra hyponymer nämns så<br />
ofta kan bero på att många av de lexikon som är tillgängl iga tyvärr är all t<strong>för</strong><br />
kortfa ttade. Jag har dock haft tillgång till en del bra tvåspråkiga lexikon <strong>för</strong><br />
mer avlägsna språk. Ett exempel är Mil ners Samoan Dictionary (1959). I detta nämns<br />
följande verb som hyponymer till 'lukta ' i samoanskan:<br />
-<br />
namu<br />
' 1 ukta '<br />
namul eagu<br />
I lukta i 11 a I<br />
manogi " ukta sött '<br />
masa,<br />
pepe 'a<br />
'stinka '<br />
lala' 2a ,<br />
poapoa<br />
'lukta fi sk'<br />
sauga , ' lukta unket(om kött , fi sk) '<br />
mae(artig form)<br />
lalal a<br />
elo<br />
sago<br />
'lukta mat el . fi sk, då den hål ler på att ti llagas '<br />
'1ukta ruttet kött(om dött djur e d ) I<br />
'lukta uri n '<br />
Utan att ha särskilt omfattande data att bygga på , tror jag ändå att samoanskan<br />
visar vilka betydelsekomponenter som kan inkorporeras i hyponymer ti ll 'lukta '<br />
i ol ika språk. Det är exakt den typ av betydel ser som tycks kunna uppträda<br />
produktivt i ol ika typer av bestämningar ti ll verbet 'lukta ' i alla undersökta<br />
språk, näml igen VÄRDERING (gott/i lla) och/el ler ol ika ämnen med en kara kteristisk<br />
lukt (fisk, ruttet kött etc).<br />
Samma möjli gheter borde finnas , då det gäl ler hyponymer till 'smaka ' . Och det<br />
finns som vi redan sett, åtminstone i vissa språk där värderingar som gott/illa<br />
är inkorporerade i särskilda verbrötter. Men sådana lexikal i seringar tycks vara<br />
mindre vanl iga än motsvarande verb med betydelsen 'lukta gott', 'lukta illa'.<br />
Man skul le också vänta sig att det finns språk där ol ika ämnen med karakteristisk<br />
smak finns inbakade i skilda verbrötter. Men jag har faktiskt inte kunnat bel ägga<br />
detta i något språk. Men sådana finns eventuel lt. Under al la omständi gheter<br />
tycks det vara betydl igt ova nli gare med verbrötter som är hyponymer ti ll 'smaka '<br />
än vad som är falle t <strong>för</strong> 'lukta '. Detta kan kanske <strong>för</strong>klaras med att en lukt är
- 6 7 -<br />
ett mer påfall ande inslag i miljön , milt uttryckt. En smak är något mer potentie<br />
llt. som ofta kräver en aktivitet från erfararens sida, <strong>för</strong> att den ska<br />
uppmärksammas. Analytiska konstruktioner med verbet 'smaka ' föl jt av ol ika<br />
bestämningar som uttrycker värderingar el ler betecknar olika ämnen med karakteristisk<br />
smak tycks dock vara lika produktiva som motsvarande konstruktioner<br />
med verbet 'lukta '.<br />
Aktivitet och erfarenhet<br />
Många språk har enkla verbrötter med grundbetydelsen 'smaka ' och 'lukta'.<br />
Dessa verb är liksom i svens kan käl l baserade (kopulativa ). Då det gäl ler<br />
en erfarenhet använder svenskan ett verb , vars grundbetydelse är knuten ti ll<br />
en annan sinnesmodalitet, nämligen känsel :<br />
Jag kände på smaken att sal laden innehöll sel l eri<br />
Jag kände smaken av sell eri i sal l aden<br />
Jag kände på lukten att det brann någonstans<br />
Jag kände brandlukt<br />
Det vi sar sig vid en genomgång av de andra språken i sampeln, att svenskan i det<br />
här avseendet är representativ. De flesta språken i sampeln uttnyttjar ett verb, ·<br />
vars grundbetydelse uttrycker en erfarenhet som är knuten ti ll någon annan sinnesmod<br />
alitet än smak el ler lukt. Denna sinnesmodalitet behöver dock inte vara känsel .<br />
I stället <strong>för</strong> ett verb med gru ndbetydelsen 'känna ' används i många språk ett<br />
verb med gru ndbetydelsen 'höra ' och i några språk ett verb med grundbetydelsen<br />
'se'. Ett särski lt avsnitt ägnas lite längre fram åt uttryck av detta slag. I n<br />
nan denna redogörel se börjar, ska jag här redogöra <strong>för</strong> några andra möjli gheter.<br />
I engelskan används som bekant ett särs ki lt verb inom varje sinnesmodalitet<br />
<strong>för</strong> att signalera en erfarenhet. Då det gäl ler smak och lukt(och även känsel )<br />
sker i stäl let ingen lexikal differentieri ng mel lan aktivitet, erfarenhet och<br />
kopulativ. Däremot sker delvis en differentieri ng i detta avseende med grammati<br />
ska medel genom att endast en aktivitet kan ta progressiv form . En egenhet<br />
<strong>för</strong> ettverb som betec knar en perceptuell erfarenhet är i engel skan att det<br />
utan någon egentlig betydelse<strong>för</strong>ändri ng kan ta can. Följande exempel är<br />
hämtade från Leech (197l , 23) :<br />
Aktiv itet<br />
I-m smel ling the perfume<br />
r-m feel ing the ground<br />
wi th my foot<br />
I-m tasting the porridge,<br />
to see if it contai ns<br />
enough sal t<br />
Erfarenhet<br />
I (can) smel l the perfume<br />
I (can) feel the ground<br />
I (can) taste salt<br />
in my porri dge<br />
Kopulativ<br />
Thi s peach smells good<br />
Th is peach feels good<br />
Thi s peach tas tes good
- 68 -<br />
Danskan påminner i det här avseendet mer om engelskan än om svenskan. Verben<br />
lugte och smage kan användas även om en erfa renhet, gärna i kombination med<br />
kunne. Aktivitetsbetydelsen signal eras med en preposition såsom i svenskan:<br />
Akti vitet<br />
Sören lugtede ti l cigaren<br />
Sören smagte på suppen<br />
Erfarenhet<br />
Sören vidste hun havde<br />
vaeret der , for han kunne<br />
lugte hennes parfyme i stuen<br />
Sören kunne godt smage<br />
der var hvidlög i suppen.<br />
Kan du smage rosmarinen<br />
i salaten<br />
Kopulati v<br />
Sören lugtede af cigc<br />
Sören lugtede godt/<br />
därl igt<br />
Suppen smagte a f hvi (<br />
lög<br />
Suppen smagte godt<br />
I kinesiskan och vietnamesiskan används också skilda verb i de olika sinnesmodali<br />
teterna . Som framgått av ett tidigare avsnitt härleds predikat som<br />
betecknar en erfarenhet i dessa språk ur motsvarande aktivitet genom tillägg av<br />
ett resultativt verb.<br />
En annan möj lig het representeras av ororno . I detta s pråk utgörs basen i sinnesmodali<br />
teterna smak och lukt av de käl l baserade verben ( som dessutom obl i gatoriskt<br />
differentierar mel lan värderingarna gott/illa ) . Som ett exempel kan vi ta verbet<br />
u rgaau 'lukta=gott ':<br />
Kopulativ<br />
Ros in<br />
-NUM ( INATI V )<br />
urgae<br />
luktade=gott<br />
Rosen luktade gott<br />
Ur det käl l baserade verbet u rgau 'l u kta=gott , kan ett aktivitetsbetecknande<br />
verb bildas genom avledning med den mediala ändel sen -facu , som i grammatiken<br />
jäm<strong>för</strong>s med nygrekiskans med:iopassiva form : urgeefacu 'lukta på ':<br />
Aktivitet<br />
Borun rosi urgeefa te<br />
-NOM -ACK lukta=gott-MEDIAL<br />
Boru luktade på rosen
- 6 9 -<br />
För att uttrycka en erfarenhet fi nns ingen särski ld verbform. I stäl let används<br />
det kopulati va verbet och erfararen specificeras som ett led i dativ. Så här:<br />
Rosin Boru tti urgae Jfr The rose smelt good to Boru<br />
-NnM -till luktade=gott<br />
Dessutom finns en topi kaliseri ngsprocess genom vi lket erfararen kan spetsställas<br />
samtidigt som en kopia lämnas kvar i form av ett pronomen. översättaren ansåg<br />
att detta alternativ genomgående var bättre (eller verkade vara vanl i gare) än det<br />
<strong>för</strong>sta alternativet:<br />
Erfarenhet<br />
Boru rosin itti urgae<br />
-ACK -NOM ti ll=honom luktade=gott<br />
Ungefär:<br />
Boru kände doften av rosor/<br />
Boru tyckte att rosorna<br />
luktade gott<br />
Liknande konstruktioner kunde bildas med de andra käl l baserade verben med<br />
grundbetydelserna 'lukta-=i lla', 'smaka=gott ' och 'smaka=illa'.<br />
Även i wol of var de närmaste översättningsekvivalenterna till 'känna smaken '<br />
och 'känna lukten ' som översättaren kunde komma på uttryck med erfararen ; dativ<br />
som sattes in i satser med ett käl l baserat predikat.<br />
I kannada , ett dravidaspråk i södra Ind ien, används ett dativsubjekt <strong>för</strong> att<br />
signal era en erfarenhet i sinnesmodal i teterna smak och lukt. (Den grammatiska<br />
anal ysen är summarisk på några punkter på grund av att jag fick materialet på<br />
ett sent stadium) :<br />
ramaniSi<br />
aharavu u ppagi ruchsi tu (Vanli gare: kanditu )<br />
Rama-t, 1 mat salt smakade sedd<br />
Rama kände, att maten smakade salt<br />
ramanige vanadalli puskpagala sowrabhavu kandu banthu<br />
Rama-=t1Tl skog-; blommor-av lukt upptäckte<br />
Rama kände lukten av<br />
blommor i skogen
- 7 0 -<br />
5. POLYSEMIMöNSTER FöR VERB SOM BETECKNAR EN ERFARENHET<br />
För att signalera en erfarenhet används ofta samma verb i fl era ski lda<br />
sinnesmodaliteter. Det svenska verbet känna har redan nämnts som ett<br />
exempel på detta i uttryck som känna smaken av och känna luk ten av.<br />
Vanl igtvis tycks en erfarenhet khuten till en bestämd sinnesmodalitet uppfattas<br />
som grundbetydel sen hos sådana polysema verb . I de närmast föl j ande<br />
avsnitten ska jag <strong>för</strong>söka formul era regler <strong>för</strong> vilka sekundära betydelser<br />
som kan antas av ett verb med en viss grundbetydelse. De polysemimönster<br />
som finns i sampeln har stäl lts samman i figur 8. Figuren kommer att <strong>för</strong>klaras<br />
successivt i samband med genomgången av några representativa språk. För varje<br />
bel agt polysemimönster visas de verbformer som <strong>för</strong>el igger i ett exempelspråk<br />
som finns namngivet överst i varje kol umn . Då ett verb kan användas i fl era<br />
sinnesmodali teter har grundbetydelsen ringats in. Under varje spal t räknas de<br />
språk upp som följer samma mönster som exempelspråket. I de närmast följ ande<br />
avsnitten presenteras materialet med utgångspunkt från grundbetydelsen hos det<br />
polysema verbet.<br />
Polysemi baserad på 'se'<br />
Följ ande material är hämtat från kurdiskan :<br />
SYN : Lawe k cOg ditin Poj ken såg fåglarna<br />
poj ke fågel s å g-=rL U R<br />
HöRSEL : Lawek radio cirane bist Pojken hörde grannens<br />
granne-oblik hörde radio<br />
SMAK: Lawk tema lemOne di orbeda dit Poj ken kände smaken av<br />
smak-obl -obl i soppa-i 'såg ' citron i soppan<br />
LUKT : Lawe k dit ku , binha sigare di odeda teye<br />
'såg ' att l u k t-=-o b l -obl i rum-=T kommer<br />
Poj ken kände lukten<br />
av cigarr i rummet<br />
K}\NSEL : Lawek kevireki mezin dibin ninge xwa da dit<br />
s ten-OB-EST -ob l stor 'T'-under fot-obl egen ' i ' 'såg '<br />
Pojken kände en stor<br />
sten under foten
Engelska<br />
see<br />
hear<br />
feel<br />
taste<br />
smell<br />
engelska, danska, tyska<br />
standardarabiska<br />
erf . härledd ur aktivi tet<br />
kinesiska<br />
vietnamesiska<br />
erf . härledd ur kopulativ<br />
tigrinja<br />
oromo<br />
wolof<br />
tagalog<br />
'"<br />
..<br />
Figur 8. POLYSEMIMONSTER FOR VERB SOM BETECKNAR EN ERFARENHET<br />
SYN<br />
Kurd, ska I Swahi l i lKoreanska I<br />
dttin<br />
I<br />
I<br />
l<br />
Hausa Svenska Mal aji ska<br />
gan(i) se lihat<br />
Quechua<br />
ri kuy<br />
Seneca<br />
-kE-<br />
HORS EL<br />
KÄNSEL<br />
b1'stin s Ul-<br />
V dhi n sikia nikki;\<br />
GJ) höra dengar<br />
ji<br />
(känna)<br />
rasa<br />
uyariy<br />
(s ientey<br />
-athO: te-<br />
(-ka EyO- )<br />
SMAK<br />
dl'tin Ilr ona l la po-<br />
ji känna rasa<br />
11 amiy<br />
-hsO:wi -<br />
LU KT<br />
dl'tin I s i ki a<br />
! I<br />
j<br />
: n4kki-<br />
ji känna hidll<br />
sientey<br />
-hsO:wi -<br />
kurdiska swahili koreanska<br />
hausa svenska malajiska<br />
indonesiska<br />
bi rom polska<br />
serbo-roat. bengali<br />
chibemba<br />
mambwe<br />
setswana<br />
luo<br />
turkiska<br />
(duymak)<br />
bulgarl s ka nygre kis ka<br />
fi nska<br />
estniska<br />
ungerska<br />
turkiska<br />
(hissetmek)<br />
assyriska-suroyo<br />
amhariska<br />
Med annan grundbetydelse<br />
hos verbet:<br />
persiska<br />
japanska<br />
quechua<br />
(sientey<br />
är lånat<br />
fr spanskan)<br />
seneca<br />
(västgrönländs<br />
ka)
.. 7 2 -<br />
Särskilda verb finns <strong>för</strong> sinnesmodali teterna syn och hörsel . För att beteckna<br />
en erfarenhet i de andra sinnesmodal i teterna används verbet diti n med grundbetydel<br />
sen 'se' på i princip samma sätt som verbet känna används i svenskan ,<br />
då det gäl ler smak och lukt.<br />
I koreanskan kan ett verb med grundbetydel sen 'se' ( eller 'titta = se ' ) användas<br />
om en erfarenhet då det gäl ler smak. (Jag måste dock påpeka att översättaren<br />
meddelade , att hon ville kommentera översättningen på några punkter,<br />
vil ket ännu inte hunnit ske. Data från koreanskan får där<strong>för</strong> betra ktas som<br />
prel iminära . )<br />
I swahili <strong>för</strong>el igger ett bl andat mönster , som framgår av föl jande figur:<br />
Swahil i<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
I<br />
KOPULATIV<br />
SYN tazama ona onekana<br />
I se I -STATISK<br />
HöRSEL siki liza sik ia onekana<br />
-<br />
höra-=APPLIKATIV<br />
-INTENSIV<br />
\<br />
\onekana<br />
KÄNSEL gusa sik ia<br />
sik ika<br />
I<br />
höra -=- STATISK<br />
I<br />
SMAK onja I) ona ladha kuwa na ladha<br />
I se smak ' 'vara med sma k I<br />
LUKT nusa si kia harufu nuka<br />
'höra lukt'<br />
l) Forml ikheten med ona är en ren ti llfällig het.<br />
\<br />
i<br />
Två ol ika verb används om erfarenheter, ona och sik ia. Ona används fr a<br />
- -<br />
om syn och smak medan sikia används om hörsel , känsel och lukt. Grundbetydelsen<br />
hos verben framgår tydl igast av att det finns en <strong>för</strong>edragen tol kning av satser<br />
som den följande , där kontexten inte visar vil ken sinnesmodalitet som avses :<br />
kusik ia<br />
NEG<br />
kuona<br />
INFsi<br />
INF-<br />
'hearing is not the same as seeing i<br />
INF =<br />
INFIN ITIV<br />
Exemplet är hämtat från uppsl agsordet ona<br />
Johnsons (1939) lexikon . Vi kan
- 73 -<br />
således räkna med grundbetydel sen 'se' hos ona och 'höra ' hos sik ia. l)<br />
Observera dock att kopulativa verb kan härledas ur ona och sikia med hjäl p av<br />
avledningssuffix som brukar kal l as 'statisk'. Även de kopulativa verben är<br />
polysema . ( Denna typ av polysemi behandlas dock inte systematiskt i den här<br />
rapporten . )<br />
Polysemi baserad på verbet 'höra '<br />
I de afri kanska språken ( söder om Sahara ) finns ett mycket kara kteristi skt<br />
pol ysemimönster. Det beskrivs i Wel mers African Language Structures (1973 ,<br />
476) :<br />
"Another example of it /= under-translation/ , very widespread in West<br />
Africa , is found in the common reports that, in this or that language ,<br />
you 'hear' an odor. You do not , of course. In many languages , however, there<br />
is a single verb for perceiving a sound or an odor - and in some languages<br />
such a verb includes also perceivin g a flavor or a tactile sensation ,<br />
'perceive by other than sigh t'."<br />
Det framgår inte av Wel mers framställ ning vilka språk som åsyftas och hur de<br />
ol ika alternativa polysemimönstren han tal ar om <strong>för</strong>delar sig på enskilda språk.<br />
l )<br />
Data i figuren bygger på övers ättningar av de exempelmeni ngar som ingår i<br />
frågel istan och representerar enl Lars Ahrenberg , som haft vänl i gheten att<br />
<strong>för</strong>se mig med detta material , det vanliga mönstret i swahili. Enl Johnsons<br />
lexikon , som är ganska gammalt, kan ona 'se' i princip användas i alla sinnesmodaliteter.<br />
Till de exempel som ges-av Johnson hör:<br />
Naona kishondo<br />
Naona utamu wake<br />
Naona mti huu mgumu<br />
'I hear a noi se ' or 'I feel a shock'<br />
'I taste its flavour '<br />
'I feel thi s woos is hard '<br />
Enl igt dessa data kan ona ha flera sekundära betydel ser än vad som anges i<br />
figur 8. Möjligen är pol ysemin beroende av vil ken typ av objekt som används .<br />
Ord som ljud, buller etc är ju klart markerade <strong>för</strong> sinnesmodal itet. Ev borde<br />
även sådana exempel finnas med i frågel istan . Enl Johnsons lexikon kan sik ia<br />
'höra ' användas även om alla andra sinnesmodal i teter än hörsel med undantag<br />
av smak. ( Det är oklart om Johnson verkl igen menar att det kan användas om<br />
syn . Några sådana exempel an<strong>för</strong>s inte.)
- 74 -<br />
I mi tt materi al dominerar ett mönster mycket klart bland de undersökta afri <br />
kanska språken . Det finns ett verb <strong>för</strong> syn ( 'se') och ett verb som används<br />
om en erfarenhet i alla de övriga sinnesmodaliteterna. Det senare verbet tycks<br />
genomgående ha grundbetydelsen 'höra'. Detta hade informanterna normalt en<br />
mycket klar intuition om , då jag pekade på verbet i en sats , där det användes<br />
i en annan betydel se och frågade vad verbet 'egentl igen ' betydde . Då det gäl lde<br />
smak och lukt kombinerades verbet i regel med ett substantiv som angav sinnesmodaliteten<br />
, ungefär 'höra lukten av ', 'höra smaken av ' ( t ex lök) . I de flesta<br />
fal len utgick övers ättningen från engel skan , där inga motsvarande substantiv<br />
<strong>för</strong>ekom i exempelmeningarna. Behovet av ett substantiv <strong>för</strong> att signalera sinnesmodali<br />
teten stöder antagandet att det rör sig om en sekundär användning av<br />
verbet. Då det gäl lde hörsel utsattes aldrig ett motsvarande substantiv som<br />
betecknade sinnesmodal iteten . Detta skedde emel lertid inte hel ler vid känsel .<br />
Att grundbetydelsen anges som 'höra ' och inte som 'känna ' bygger endast på<br />
översättarnas intuitiva uppfattning av betydelsen . (Många lexi kon anger dessutom<br />
bara betydel sen 'höra ' <strong>för</strong> den verbform som <strong>för</strong>e kom i de övers a tta exemplen.<br />
I större lexi kon nämns oftast betydelsen 'höra ' <strong>för</strong>st.) Vid tol kni ngen av<br />
materialet råder det normal t ingen tvekan om i vilka sinnesmodali teter ett<br />
visst verb <strong>för</strong>ekommer. Faststäl l andet av en grundbetydel se är naturl igtvis mer<br />
problemat isk. Men det tycks vara en klar tendens <strong>för</strong> de polysema verben inom<br />
fäl tet att de har en grundbetydel se el ler en <strong>för</strong>edragen tol kning , då de <strong>för</strong>ekommer<br />
utan en kontext som framtvingar en av de potentiella sekundära betydelserna .<br />
Ett polysemimönster av det nämnda slaget <strong>för</strong>ekommer i luo, ett n ilotiskt språk<br />
som talas i Kenya ( övers ättningen skedde från engel ska n):<br />
SYN<br />
Odongo ne oneno winy<br />
PRET C- seI fåglar<br />
Odongo såg fåglarna<br />
HöRSEL<br />
Odon go<br />
ne<br />
owi njo winy<br />
C- höra- I<br />
Odongo hörde fåglarna<br />
läv. = O lyssnade på fåglarnal<br />
KÄNSEL<br />
Odongo<br />
ne<br />
winj<br />
kidi<br />
sten<br />
Odongo kände en sten lunder fotenl<br />
SMAK<br />
Bende<br />
också<br />
inyalo<br />
du-kan- I<br />
wi njo<br />
T<br />
ndhadhu<br />
smak<br />
mar pil upilu e<br />
av peppar 'i'<br />
chiemo<br />
mat<br />
Kan du känna smaken av peppar<br />
maten
- 75 -<br />
LUKT Odongo ne owi njo<br />
PRET c- -1<br />
ti k<br />
lukt<br />
mokuok<br />
rutten<br />
e<br />
'i'<br />
chiemo<br />
mat<br />
Odongo kände, att maten luktade rutten<br />
c = 'Compl ete aspect '. Al ltid - , utom då subjektet är ett pronomen .<br />
I =<br />
'Indi kativ'. Verb slutar normalt på -o. Detta suffix u tel ämnas<br />
i imperativ och konjunktiv.<br />
Det finns således två verb som kan användas om en erfarenhet: neno med grundbetydelsen<br />
'se' , som används om syn , och winjo med den sannol ika grundbetydelsen<br />
'höra' , som används i övriga sinnesmodal iteter. Verbet winjo kan dessutom kombineras<br />
med substantiv och adjektiv som beskriver ol ika fysiologiska tillstånd ( t ex<br />
hunger, törs t ) och emotioner ( t ex glädje, sorg ) på ett sätt som är analogt med<br />
verbet känna svenskan :<br />
awi njo kech Jag känner hunger<br />
awi njo riyo Jag känner törst<br />
awi njo rem Jag känner smärta<br />
awi njo marach Jag känner ( mig) ledsen<br />
awi njo mamor Jag känner ( mig) glad<br />
a- ' l pers sing, subjekt'<br />
Ett mönster som påminner mycket om luo återfinns bl a även i mambwe , ett bantuspråk<br />
som tal as i Zambia. Systemet i detta språk framgår av följande figur:<br />
Mambwe (bantuspråk , Zambia )<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN -lo la -lol eka<br />
I<br />
-<br />
-wene<br />
I<br />
HöRSEL -uvwa - uvwa -uvwi ka<br />
-<br />
KÄNSEL<br />
SMAK<br />
I<br />
-lema<br />
-l il a<br />
II<br />
<br />
II<br />
-uvwika<br />
-<br />
LUKT<br />
-nunshya<br />
II<br />
-nunka<br />
-<br />
S TATI S K = - ( grundform oklar)
7 6 -<br />
Grundbetydelsen hos uvwa var enl igt informantens uppfattning även i detta fal l<br />
Ihöral• Observera att verbet , då det är avl ett med ett stati skt suffi x, även<br />
kan användas som ett kopulati vt verb i sinn esmodal i teterna hörsel och smak.<br />
Geneti sk och areal <strong>för</strong>delnin g<br />
Lätt <strong>för</strong>enkl at kan man säga att språkfami ljerna i Afri ka har föl j ande utbredning.<br />
Längst i norr och i nordöst tal as afroasiatiska språk. I nordöst ta las dessutom<br />
nil osahariska språk, söder om de afroasiatiska. Resten av Afri ka täcks i stort<br />
sett av nigerkordofanspråken med undantag <strong>för</strong> vissa områden längst i söder , där<br />
khoisan-<br />
(el ler II kl i ckll-) språken tal as . Det pol ysemimönster som återfanns i<br />
luo <strong>för</strong>e kommer i sampel n främst bland nigerkordofanspråken . En viktig undergrupp<br />
inom denna fami lj är bantusprå ken . Förutom swahili finns tre bantuspråk representerade<br />
, mänl igen setswana (Botswana), mambwe och chibemba (båda Zambi a) . I dessa<br />
återfanns samma polysemimönster som i luo. (I swa hili var mönstret som framgått<br />
mer kompl ext. ) Mönstret <strong>för</strong>e kom också i birom , ett nigerkordofanspråk som ti llhör<br />
en a nna n undergrupp och talas i norra Nigeria. Däremot fanns det inte i wol of ,<br />
som ti llhör en av de västl i gaste undergrupperna av nigerkordofanspråken (talas<br />
i<br />
Senegal , Gambi a) . Bland de afroasiat iska språken återfanns mönstret endast<br />
i hausa som tillhör en annan gren än de övriga i sampeln (ch adspråk). Hausa talas<br />
inom samma geografi ska områ de som vissa av nigerkordofansprå ken (norra Nigeria,<br />
Niger) . Även o!l1 sampel n är al l t<strong>för</strong> liten <strong>för</strong> att man ska kunna dra några säkra<br />
slutsatser verkar det ändå som om mönstret skul le ha en stor spridning bland<br />
nigerkordofanspråken och dessutom <strong>för</strong>e komma bl and vissa andra språk som areal t<br />
grä nsar till dessa (i sampeln hausa och luo) .<br />
Utan<strong>för</strong> Afri ka finns inget lika klart exempel på detta mönster. I turkiskan<br />
fi nns ett verb duymak, som kan användas om en erfarenhet i al la sinn esmodal i<br />
teter utom syn . Om verbets grundbetydel se är Ihöra l är dock oklart . I ryskan<br />
(utan<strong>för</strong> sampel n) kan det verb som har grundbetydel sen Ihöra l också användas i<br />
betydelsen Ikänna smaken av i.<br />
Pol ysemi baserad på verbet Ikänna l<br />
I svenskan fungerar verbet känna på ett sätt som är anal ogt med de verb med<br />
grundbetydelsen Ihöra l som beskrevs i <strong>för</strong>egående avsnitt. Inom fäl tet perception<br />
kan verbet känna användas om en erfarenhet inom sinnesmodal i teterna känsel ,<br />
smak och lukt :
- 77 -<br />
Jag kände en sten under foten<br />
Jag kände smaken av mars ipan i tårtan<br />
Jag kände luk ten av kål dolmar i trappuppgången<br />
Ett tecken på att känsel är den grundl äggande sinnesmodal i teten <strong>för</strong> verbet<br />
känna är att det normalt krävs att sinnesmodal i teten spe cifi ceras genom ett<br />
substantiv , då det gäl ler smak och lukt. En annan möjlighet är att använda<br />
en bisats med ett kopulativt verb :<br />
Jag kände , att tårtan smakade marsipan<br />
Jag kände , att det luk tade kåldolmar i trappuppgången<br />
I och <strong>för</strong> sig går det i vi ssa fa l l att under<strong>för</strong>stå sinnesmodal iteten , även<br />
då det gäl ler smak el ler lukt , och låta modal i teten framgå av kontexten :<br />
Jag kände , att någon lagade kåldolmar, redan då jag kom in i trappuppgången<br />
Men man vi ll gärna <strong>för</strong>tydl iga genom att lägga ti ll på luk ten efter känna . Man<br />
kan också argumentera från den motsatta utgångspunkten . Det är svårt att sätta<br />
in liknande <strong>för</strong>tydl iganden , då känna används om känsel :<br />
Jag kände en sten under foten med känseln<br />
Jag kände , att det kändes en sten under foten<br />
Däremot verkar det vara svårt att faststäl la någon grundbetydel se , då valet<br />
står mel lan känsel (inom fäl tet percepti o n) och känsla (inom fäl tet emotion).<br />
Men inom fäl tet perception är grundbetydelsen knuten ti ll sinnesmodal i teten<br />
känsel .<br />
Samma pol ysemimönster som i svenskan återfi nns , som vi ska se, i ett antal<br />
språk, som ti llsammans med svenskan bildar en ganska kl art areal t avgränsad<br />
grupp . Föl j ande exempel är hämtade från pol ska:<br />
Jan POCZUt kamien pod stop Jan kände en sten under foten<br />
ASP-kände sten under fot<br />
Jan POCZUt smak cytryny Jan kände smaken av citron<br />
Jan CZUt zapach cygara Jan kände luk ten av cigarr<br />
kände lukt
- 78 -<br />
De pol ska exemplen har kontroll erats mot likartade exempel hos Lipinska<br />
Grzegorek (1977) , som jäm<strong>för</strong> pol skan med engel skan . Som framgår av följ ande<br />
fiqurer återfinns mönstret bl också i finskan och serbokroatiskan :<br />
Finska<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN<br />
katsoa , I näyttää ,<br />
nähdä<br />
katsella I (olla • . . näköinen)<br />
--<br />
HöRSEL kuunnel la kuull a kuulostaa<br />
-<br />
KÄNSEL tunnustel la tuntea tuntua<br />
- -<br />
SMAK<br />
LUKT<br />
maistaa ,<br />
tuntea makua<br />
mai stua<br />
-<br />
maistel la 'känna smak'<br />
-<br />
haistaa , tuntea hajua haista (vanl i 1 1 a )<br />
haistel la 'känna lukt ' tUOKs.!!.a ( gott)<br />
-<br />
-el - = FREKVENTATIV (Används ofta på aktiviteterna . )<br />
-u- = refl exiv ('anti kausativ ' ; svarar mot - och sig i vissa användningar)<br />
Serbokroatiska<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULATIV<br />
SYN gledati vidjeti izgledati<br />
HöRSEL slus ati uti zvucati<br />
KÄNSEL pi pati osjeti ti<br />
biti . • . na opip<br />
'vara . .. på känsel I<br />
SMAK<br />
kuati<br />
osjeti ti<br />
okus<br />
'känna smak'<br />
imati okus ( po )<br />
'ha smak ( av)'<br />
LUKT<br />
pomirisati<br />
osj . mi ris<br />
'känna lukt '<br />
mirisati ( po)
Möjli gheten att använda 'känna ' även om smak och lukt finns som vi sett<br />
i ett ti digare avsnitt inte i fl era med svenskan nära besläktade språk<br />
såsom danska och engel ska. Däremot fi nns det i de undersökta slaviska<br />
språken pol ska och serbokroati ska. Det finns även i bulgari skan (Jordanova ,<br />
under arbete) och ryska<br />
och i de undersökta fi nsk-ugri ska språken (som<br />
al la hör ti ll de västl i gaste av dessa): finska , estniska och ungerska . Dessa<br />
språk bildar ti llsammans en ganska kl art avgränsad areal grupperi ng.<br />
Nygrekiskan ansluter sig delvis ti ll detta mönster. Verbet estanome 'känna '<br />
används i e n konstrukt i on som är analo g med känna smaken av i svenskan .<br />
I övri gt skil jer sig fäl tet en del från svenskan som framgår av nedanstående<br />
fi gur:<br />
Nygrekiska<br />
SYN<br />
AKTIVITET<br />
kitazo<br />
ERFARENHET<br />
vlepo<br />
KOPULAT IV<br />
I<br />
J<br />
I<br />
HöRSEL<br />
akCio<br />
I<br />
I<br />
I<br />
(<br />
fenome<br />
'verka '<br />
i<br />
KÄNSEL<br />
piano<br />
! 'ta""p '<br />
estanome<br />
SMAK<br />
ookimazo<br />
'pröva '<br />
est. ti jefsi<br />
'känna smaken '<br />
ine 'vara ' (+'god/dål ig')<br />
exi jefsi 'ha smak'<br />
LUKT<br />
I<br />
mi rizo<br />
subjekt i nom<br />
mi ri zo<br />
+dati vsubjekt<br />
I<br />
. <br />
ml rlZ O<br />
a l å<br />
Oro<br />
jgott!<br />
Ici qarrl<br />
Till skillnad från vad som är vanl igt i de europeiska språken fi nns inte<br />
skilda verb <strong>för</strong> 'lyssna '<br />
och 'höra' . AkCio täcker båda betydel serna . Bland<br />
de kopulativa verben differentieras inte mel lan 'se . .. ut' , 'låta ' och<br />
'kännas '. De motsvaras närmast av fenome 'verka '. Om lukt används genomgående<br />
verbet mi riz .<br />
Detta verb kan , med skiftande konstruktion , användas om aktivitet , erfarenhet<br />
och kopulativ:
80 -<br />
Aktivi tet<br />
o<br />
BEST<br />
Panos<br />
miri se<br />
luk tade<br />
/ +PERFEKTI V /<br />
tö<br />
BEST<br />
puro<br />
cigarr<br />
Panos luk tade på cigarren<br />
Erfarenhet<br />
Tu Panu tu<br />
BEST<br />
'hans '<br />
/+GENITIV (DATIV)/<br />
miri se<br />
luk tade<br />
puro<br />
cigarr<br />
stö<br />
i-BEST<br />
150mati o<br />
rum<br />
Tu Panu tu<br />
irp e<br />
kom<br />
mi rodia<br />
lukt<br />
apö<br />
från<br />
puro sto 6omatio<br />
cigarr<br />
(s ubs tanda r(<br />
Panos kände luk ten av cigarr i rummet<br />
Kopulati v<br />
o Panos miriz e<br />
luk tade<br />
/ +IMPERFEKTIV/<br />
puro<br />
cigarr<br />
Panos luktade cigarr<br />
Kl ara exempel på ett polysemimönster baserat på 'känna '<br />
av samma typ som i<br />
svenskan har jag bara funnit i de nämnda europeiska språken .<br />
I turki skan<br />
fi nns dock ett verb hissetmek , som kan användas om en erfarenhet i sinnesmodal<br />
i teterna känsel , lukt och smak.<br />
I de två sistnämnda fal len kombineras<br />
verbet med substantiv som anger modal iteten . Med reserv ation <strong>för</strong> att jag inte<br />
har frågat översättaren el ler någon annan infödd tal are efter grundbetydel sen ,<br />
så följer verbet samma mönster som känna i svenskan . Det finns också ett verb ,<br />
duyma k, som föl jer samma mönster som 'höra '<br />
i många av de afri kanska språken , med<br />
undantag av att det används om en aktivitet i sinnesmodal i teten känsel . Det är<br />
där<strong>för</strong> tveksamt om grundbetydelsen är 'höra ' el ler 'känna '. (Jag saknar inföddas<br />
omdöme .) Följ ande fi gur visar <strong>för</strong>hål l andena i turki skan :
\tat<br />
- 81 -<br />
Turkiska<br />
AKTIVITET ERFARENHET KOPULAT IV<br />
SYN<br />
I bakmak görmek göriinmek<br />
-refl exi v-<br />
HöRSEL dinlemek duyma k omskrivn .<br />
duyma k, kl<br />
KÄNSEL<br />
<br />
his setmek<br />
\<br />
-»tat bakmak<br />
duak omskrivn.<br />
SMAK 'sma k titta '<br />
I<br />
'smak ' 'sma ken är '<br />
tatmak tat hissetm .<br />
I<br />
I<br />
koku duymak<br />
LUKT kokl amak 'l ukt ' kokmak<br />
koku hissetm .<br />
i<br />
/<br />
.-<br />
I mal aj iskan och indonesiskan fi nns en verbrot som i båda språken har grundformen<br />
rasa. Det används om en erfarenhet i sinnesmodal i teterna känsel och<br />
smak. Grundbetydelsen är dock okänd .<br />
I koreanskan finns det en verbrot som kan<br />
användas om känsel och lukt. Den tycks ha grundbetydel sen<br />
'känna '. I quechua<br />
används det från spanskan inlånade verbet sientey likaså om en erfarenhet i<br />
sinnesmodal i teterna känsel och lukt. Dessa mönster uppträder al l t<strong>för</strong> isol erat<br />
<strong>för</strong> att kunna lig ga ti ll grund <strong>för</strong> några generel la slutsatser.<br />
Verbrötter som kombinerar modal i teterna smak och lukt<br />
En int ressant möjlighet är tyvärr bara kl art bel agd i sampel n från seneca .<br />
I detta språk fi nns en verbrot med betydel sen 'undersöka smak el lukt '<br />
(-h sOnye-) och en verbrot med betydelsen '<strong>för</strong>nimma smak el lukt ' (-hsO :wi-).<br />
T rots en viss forml ikhet mel lan rötterna ansåg översättaren inte att de kunde<br />
uppl ösas i fl er morfem . Enbart kontexten avgör vil ken sinnesmodal itet som åsyftas<br />
med dessa verbrötter. Det leder till att vissa meningar bl ir ambiguösa (eller<br />
vaga) medan andra bl ir entydiga genom kontexten . Enl igt övers ä ttaren fanns ingen<br />
<strong>för</strong>edragen tolkning i exempel som det övre :
- 82 -<br />
Wa : j i :yahsO :wi <br />
oj i :skwa<br />
gröt<br />
Han kände smaken (elle r luk ten )<br />
av frukt i gröten .<br />
wa<br />
indi kati<br />
vt<br />
modus<br />
h<br />
3 pers<br />
sin g<br />
mask<br />
aj i :ya -<br />
N rot<br />
frukt<br />
hsOwi<br />
V rot<br />
Ikänna<br />
sma k e l<br />
lukt l<br />
<br />
punktuel l<br />
aspekt<br />
Haksaa :h<br />
poj ke<br />
wa :yEkwahsO :wi tkanOhso :t<br />
kände-tobakslukt hus<br />
Poj ken kände luk ten av<br />
tobak i huset<br />
wa<br />
indi kati<br />
vt<br />
modus<br />
ha - yEkw(a)<br />
3 pers N rot<br />
sing<br />
tobak<br />
mask<br />
- hsO :wi<br />
V rot<br />
Ikänna<br />
- <br />
punktuel l<br />
smak el<br />
lukt l<br />
aspekt<br />
En verbrot som kombinerar sinnesmodal i teterna smak och lukt finns också i<br />
materi ale t från västgrönl ändskan . Men den verbroten är kopulativ med grundbetydel<br />
sen Isma ka el luktal.<br />
I kombination med ett verb med grundbetydel sen<br />
Imärka l<br />
återges :<br />
kan det användas om en erfarenhet i en konstruktion som i pri ncip kan<br />
lAnders märkte X:s luktande/smakande av Y l . Det finns också en enkel<br />
verbrot - med betydel sen Ikänna luk ten av i. Att ingen motsvarande rot med<br />
betydelsen Ikänna smaken av i finns i materiale t, kan bero på karaktären hos<br />
de meningar som skul le översättas .<br />
Verbrötter som ti ll betydelsen kombinerar sinnesmodal i teterna smak och lukt<br />
har också stått nämnda i några av de , tyvärr rätt knapphändiga, lexi kon <strong>för</strong><br />
vissa nordamer ikanska indianspråk som jag ti ttat i. Att så få bel ägg finns<br />
i sampel n kan myc ket väl bero på att spridni ngen på språken är begränsad i<br />
fl era vi kti ga avseenden .
- 83 -<br />
6. NAGRA TENTATIVA GENERALISERINGAR<br />
Studerar vi de <strong>för</strong>ekommande polysemi mönstren i fi gur 8, fi nner vi en ganska<br />
slående regelbundenhet. Verb med en viss gru ndbetydelse kan anta fl er sekundära<br />
betydel ser än vi ssa andra verb . Sinnesmodali teterna kan ordnas i en hierarki<br />
på följande sätt :<br />
SYN } ><br />
HöRSEL<br />
KÄNSEL ><br />
{ SMAK<br />
LUKT<br />
Verb som har sin grund betydel se knuten ti ll en sinnesmodalitet som står hög re<br />
i hierarki n ( ti ll vänster ) kan anta seku ndära betydelser knutna ti ll sinnesmodal<br />
i teter som står lägre . Mel lan smak och lukt går det inte att upprätta någon<br />
inbördes rangordni ng på gru ndval av de data som fi nns i sampel n. Mel lan syn<br />
och hörsel blir detta <strong>för</strong>modligen möjligt vid den vidare bearbetningen av data .<br />
Det verkar näml igen fi nnas ganska många språk, där ett verb med grundbetydelsen<br />
Isel kan avledas och bilda ett kopulativt verb . I många fal l kan ett sådant<br />
kopulativt verb användas även om andra sinnesmodaliteter än syn . Något verb<br />
bildat ur 'höra ' som på motsvarande sätt skulle kunna användas kopulati vt om<br />
syn tycks inte fi nnas i sampeln. Preliminärt kan där<strong>för</strong> hierarki n byggas<br />
ut ett steg . En fortsatt undersökning får vi sa om hypotesen hål ler. (Det fi nns<br />
dock ganska många faktorer som pekar i den ri ktni ngen , att syn ska stå höge<br />
än hörsel . ) :<br />
SYN > HöRSEL > KÄNSEL ><br />
{ SMAK<br />
LUKT<br />
Tentativt kan man också slå ihop denna hierarki :med den lexifi eri ngshierarki<br />
som tidigare presenterades <strong>för</strong> titta/sejlyssnajhöra . En sådan hierarki skulle<br />
vi sa i vil ken ordningsföljd följande del ar av fältet lexi kal i seras ( markerat<br />
med ! ) :<br />
SYN<br />
HöRSEL<br />
KÄNSEL<br />
SMAK<br />
LUKT<br />
AKTIVITET<br />
/<br />
/<br />
E RFARENHET<br />
/<br />
/<br />
/<br />
/<br />
/<br />
KOPULATIV<br />
Det är just dessa delar som hitti lls undersökts mest systemati skt. Man får<br />
då snarast utgå från i vi l ken ordningföl jd ett verb med en viss grundbetydel se<br />
kan uppträda . Grundbetydelsen hos verben kan anges genom att verbet skrivs<br />
med stora bokstäver. Det visar sig i detta fal l vara enklast att utgå från<br />
engel skan, eftersom detta språk har verb som entydigt kan beteckna en erfarenhet<br />
i al la sinnesmodali teter. Hierarkin har följande utseende:
,... ,<br />
- 0'10 -<br />
PERC EPT I ON<br />
LOOK=SEE<br />
A<br />
LOOK<br />
SEE<br />
LISTEN=PERCEIVE<br />
LISTEN<br />
HEAR=PERCEIVE<br />
H EAR<br />
FEEL =PERCEIVE<br />
FEEL<br />
TASTE=srELL<br />
<br />
TASTE<br />
SMLU.<br />
FEEL, TASTE & SMEL L avser enbart en erfarenhet utan att något utsägs<br />
om motsvarande aktivitet el ler kopulativa verb. Om ett språk har ett verb på<br />
en lägre nivå , har det också alla verb på en högre nivå .<br />
Jag har undersökningens gång =perimenterat med olika hieraki er av detta slag<br />
som <strong>för</strong>utsäger i vi l ken ordning fältet lexifieras . Ingen så omfattande hi erarki<br />
har vari t utan undantag. Undantag ti ll den givna hierarki n är malajiska<br />
som har ett verb som betecknar en erfarenhet i sinnesmodaliteten lukt( SME LL )<br />
trots att känsel och smak del ar ett verb . Ett undantag i motsatt ri ktning fi nner<br />
v i i quechna ,som har ett särs ki lt verb <strong>för</strong> smak (Tp,sTE) men delar ett verb <strong>för</strong><br />
känsel och lukt. Men detta är de enda klara undantagen i figur 8. En öppen<br />
fråga är om man som i den här fi gu ren får kopp l a <strong>för</strong>ekomsten av särs ki l da<br />
verb ;' de olika sinnesmodaliteterna ti ll <strong>för</strong>ekomsten av en differenti eri ng<br />
mel lan aktivitet och erfarenhet, då det gäl ler syn och hörsel . Men det är åtmi<br />
nstone en klar tendens att språk som har särski lda erfarenhetsverb <strong>för</strong><br />
känsel , smak och lukt också di fferenti erar mel lan ti tta/se och lyssna/höra .<br />
Som jag antytt redan tidigare har mi tt främsta syfte med den här uppsatsen vari t<br />
att uta rbeta en metod <strong>för</strong> att jäm<strong>för</strong>a språk på det lexi kala planet. Av avsnitt<br />
2 framgår att sampel n ännu är <strong>för</strong> begränsad <strong>för</strong> att ligga ti ll gru nd <strong>för</strong> generaliseri<br />
ngar som gör <strong>för</strong>utsägelser om språk utan<strong>för</strong> sampel n. (Även om sådana<br />
begränsningar inte alltid avhål lit andra från att formulera univers alier. )<br />
Jag hoppas resonemanget i det här avsl utande avsnittet visar ri ktl i njerna<br />
<strong>för</strong> en fortsatt undersökning. Jag betraktar mi tt materi al som enbart partiel lt<br />
bearbetat ännu och räknar dessutom med att få in data från ytterl igare språk.
- 85 -<br />
LITTERATUR<br />
Andersen, E S ( 1978) , Lexical Universals of Body-Part Termi nology. I : Greenberg<br />
( ed) . Vol 3: 335-68.<br />
Andersson , E ( 1977), Verbfrasens struktur i svenskan. Meddelanden från stiftel<br />
sens <strong>för</strong> Abo adademi forskni ngsinstitut, nr 18. Abo .<br />
Anward , J ( 1974) , The Semanti cs of Noun Phrase Movement. I: RUUL 3. Inst f<br />
<strong>lingvistik</strong>, Uppsala Universitet.<br />
Bell, A ( 1978) , Language Samples . I: Greenberg ( ed). Vol l: 121-56.<br />
Berl in, B ( 1978) , Ethnobio1ogica1 C1assifi cation . I : Rosch & Lloyd ( eds).<br />
Berl in, B & Kay , P ( 1969) , Basic Color Terms . University of Cal iforni a Press ,<br />
Berkeley.<br />
Broadbent, S ( 1964), The Southern Sierra Miwok Language. University of Cal i<br />
fornia. Pub1i cations in Linguistics . Vol 38.<br />
Brown , C H ( 1976), General principles of human anatomi cal partonomy and speculations<br />
on the growth of partonomi c taxonomy . I: American Ethnologist<br />
3: 400-24.<br />
Derbyshire, D C ( 1979), Hixkaryana. Lingua Descri ptive Studies . Vol l. North<br />
Hol land, Amsterdam.<br />
Dixon , R M W ( 1972), The Dyirbal Language of North Queensland. Cambridge Universi<br />
ty Press , Cambridge.<br />
Dixon , R M W ( 1979) , Ergativity . I: Language 55:1.<br />
Dixon , R M W ( 1980) , The Languages of Austral ia. Cambridge University Press ,<br />
Cambridge.<br />
Dowty , D R ( 1979) , Word Meaning and Montague Grammar. Synthese Language<br />
Library Vol 7. D Reidel , Dordrecht.<br />
Greenberg , J ( ed 1978) , Universals of Human Language. Vol 1-4. Stanford Universi<br />
ty Press.<br />
Hewi tt, B G ( 1979), Abkhaz . Lingua Descriptive Studies . Vol 2. North-Hol land,<br />
Ams terdam .<br />
Hickerson, N ( 1971 ), Review of Berl in & Kay , 1969. I: International Journal<br />
of American Linguistics. 37: 257-70.<br />
Johnson , F ( 1939, 1971 ) , A Standard Swahili-English Dictionary. Oxford Univers<br />
i ty Press.<br />
Jordanova , I ( under arbete) , Perceptionsverbens semantik i bul gariskan . Inst<br />
f <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet. Nu publlcerad l fore llggande<br />
rapport. Uppsats 4.
- 86 -<br />
Josephs , L S ( 1976) , Complementation. I: Shibatani ( ed) , Syntax and Semantics ,<br />
Vol 5. Japanese Generative Grammar. Academic Press , New York.<br />
Kiefer, F ( manus) , The aspectual system of Hungarian .<br />
Leech , G N ( 1971 ) , Mean ing and the Engl ish Verb. Longman , London .<br />
Lehrer, A ( 1974a ) , Universals in a Culture-Bound Domain. I: Proceedings of the<br />
11 th I nternational Congress of Linguistics I. Societå editrice il<br />
Mul ino , Bologna.<br />
Lehrer, A ( 1974b) , Semantic Fields and Lexical Structure . North-Hol land, Amsterdam.<br />
Lipins ka-Grzegorek, M ( 1977) , Some problems of contrastive analysis: Sentences<br />
wi th nouns and verbs of sensual perception in English and Polish.<br />
Linguistic Research , Inc. Edmonton , Canada.<br />
Mi lner, G B ( 1966 ) , Samoan Dictionary. Oxford University Press , London .<br />
P latzack, Ch ( 1979) , The Semantic Interpretation of Aspect and Aktionsarten .<br />
A Study of Interna1 Time Reference in Swedish. Studies in Generative<br />
Grammar 8. Foris Publi cations , Dordrecht.<br />
Rogers , A ( 1971 ) , Three kinds of physical perception verbs . I: Papers from the<br />
seventh regional meeti ng of the Chicago Linguisti c Society.<br />
Rogers , A ( 1972) , Another look at fl ip perception verbs . I: Papers from the<br />
eighth regional meeting of the Chicago Linguistic Society.<br />
Rosch, E ( 1977) , Human Categori zation . I: Warren , N ( ed) , Advances in crosscultural<br />
psychology . Vol l. Academic Press, London .<br />
Rosch , E ( 1978) , Principles of categorization . I: Rosch & Lloyd ( eds ) .<br />
Rosch , E & Lloyd , B ( eds 1978) , Cognition and Categorization . Lawrence Erlbaum ,<br />
Hillsdal e, New Jersey .<br />
Rosch ( et al ) Rosch, E, Mervis, C B , Gray , W D, Johnson D M & Boyes-Braem , P<br />
=<br />
( 1976) , Basic objects in natural categories. Cognitive Psychology 8:<br />
382-439.<br />
Ruhlen , M ( 1976) , A Gui de to the Languages of the World. Language Universals<br />
Project, Stanford University.<br />
Schachter, P & Ones , F T ( 1972) , Tagalog Reference Grammar. University of<br />
Cal ifornia Press , Berkeley.<br />
Scovel , T S ( 1971 ), A look-see at some verbs of perception . Language Learning<br />
21 : 75-84.<br />
Talrny, L ( 1975) , Semantics and Syntax of Motion. I: Kimbal l, J P ( ed) , Syntax<br />
and Semantics , Vol 4.
- 8 7 -<br />
Ureland, S ( 1973), Verb Complementation in Swedish and other Germanic Languages.<br />
Distribution : Språk<strong>för</strong>laget Skriptor AB , Stockholm.<br />
Vendler, Z ( 1967) , Verbs and Times. I : Linguistics in Phil osophy . Cornell University<br />
Press .. Ithaca , New York.<br />
Viberg , A ( 1980), Tre semantiska fält i svenskan och några andra språk. l. Kognitiva<br />
predikat 2. Perceptionsverbens semanti k 3. Emotiva predikat.<br />
SSM Report 7. <strong>Stockholms</strong> universitet, Inst f lingvisti k.<br />
Welmers , W E ( 1973) , Afri can Language Structures. University of Cal ifornia<br />
Press . Berkeley.<br />
Wierzbicka , A ( 1980) , Lingua Mentalis. Ch 4. Perception : The Semantics of Abstract<br />
Vocabulary. Academic Press Austral ia. Sidney , New York .
- 88 -<br />
Summary in Engl ish<br />
A TYPOLOGICAL INVESTIGATION OF THE VERBS OF PERCEPTION AS A SEMANTIC FIELD<br />
Chapter O.<br />
Introduction.<br />
A short survey is given of ear1 ier studies of semantic fie1ds that have<br />
a typo1ogica1 ( or universal ist) aim. Ear1 ier studies have dea1t wi th<br />
fie1ds such as body-parts (Andersen 1978) , basic co1our terms (Berl in &<br />
Kay 1969) , ethnobio1ogica1 taxonomies (Berl in 1978) , cooking verbs<br />
(Lehrer 1 974, ch 8) and verbs of motion (Ta1my 197 5). Scove1 IS (1971 )<br />
comparison of the verbs of perception in five languages is the closest<br />
precursor of the present study.<br />
Chapter l. The verbs of perception in Swedish.<br />
The structure of a semantic field may be looked upon as the outcome of<br />
the interaction of a set of more or less field specif ic semantic components<br />
and a number of general , field independent components that cut across all<br />
verbal semantic fie1ds . As for the field of perception , the most important<br />
field specific components are the five sense modal ities : SIGHT, HEARING ,<br />
TOUCH , TASTE and SMELL . The most important genera l components are ca11ed<br />
ACTIVITY, EXPERIENCE and COPULATIVE . The distinction between an activity<br />
and an experience is illustrated by pairs such as look at vs . see and<br />
listen to vs . hear. Activity refers to an unbounded process that is consciously<br />
control led by a human agent, whereas experience refers to a state<br />
(or inchoative-achievement) that is not controlled. The distinction between<br />
an activity and an experience on one hand and a copu1ative expression on the<br />
other hand is dependent on a phenomenon that is cal led base-sel ection . Base<br />
se1ection refers to the choice of a grammatica1 subject among the deep
- 8 9 -<br />
semantic case rol es associated with a certain verb. An experiencer-based<br />
verb takes the animate being that has a certain mental experience as a<br />
subject (i.e. both activities and experiences are experiencer-based ). A<br />
source-based ( alternatively phenomenon-based) verb takes the experienced<br />
entity as a subject (e.g. A looks funny) . A copulative expression is defined<br />
as a source-based state .<br />
The verbs belonging to the perceptual field can be ordered hierarchical ly,<br />
roughly in the fol lowing manner (Just in order to bring out the basic idea ,<br />
Engl ish verbs are used instead of the Swedish ones) :<br />
observe ,<br />
scru tinize<br />
( seem ; be)<br />
BASIC--:) look listen feel taste smel l<br />
LEVEL- at to<br />
,/<br />
look sound feel taste smel l<br />
~ <br />
tO Vl tO "'O fl) :::r :::r Vl Vl Vl<br />
c+ QJ fl) c+ fl) QJ QJ :::5<br />
QJ QJ<br />
c+<br />
N fl) n QJ -s < -'o<br />
-'o<br />
:::5 -s fl) -s -s A o --t) :::5<br />
n fl) A C --t) A<br />
fl) QJ QJ fl) -s<br />
QJ c+ c+ :::5<br />
QJ<br />
c+<br />
c+<br />
perceive<br />
BASIC LEVEL 2::> see hear feel taste smel l<br />
<br />
tO Vl o Vl<br />
--' "'O < n<br />
-'o<br />
o fl) fl)<br />
:3 c+ -s :::5<br />
"'O :::r c+<br />
Vl<br />
fl)<br />
fl)<br />
QJ<br />
-s<br />
A basic level is postulated , as can be seen in the diagram. The verbs on<br />
the basic level form the basic paradigm of the verbs of perception illustra ted<br />
in Figure l.
SOURCE-BASED<br />
COPULATIVE<br />
( STATE)<br />
Jan såg gl ad ut.<br />
Jan looked happy .<br />
Jan lät glad.<br />
Jan sounded happy .<br />
Stenen kändes vass.<br />
The stone fel t sharp.<br />
Soppan smakade vitlök/gott/illa<br />
The soup tasted of garl i c/good/bad<br />
Jan luktade cigarr/gott/illa<br />
Jan smel t of cigars/good/bad<br />
1.0<br />
o<br />
I<br />
Figure l. THE BASIC PARADIGM OF THE VERBS OF PERCEPTION<br />
Base selection<br />
EXPERIENCER-BASED<br />
Dynamic system :<br />
Sense modal ity<br />
SIGHT<br />
HEARING<br />
TOUCH<br />
TASTE<br />
ACTIVITY<br />
Jan tittade på fåglarna.<br />
Jan looked at the birds .<br />
Jan lyssnade på fåglarna .<br />
Jan listened to the birds.<br />
Jan kände på däcket.<br />
Jan fel t the tyre .<br />
Jan smakade på soppan.<br />
Jan tasted the soup.<br />
EXPERIENCE<br />
(STATE/INCHOATIVE )<br />
Jan såg fåglarna.<br />
Jan saw the birds .<br />
Jan hörde fåglarna.<br />
Jan heard the birds .<br />
Jan kände en sten under foten .<br />
Jan fel t a stone under his foot .<br />
Jan kände smaken av* vitlök i soppan.<br />
Jan tasted garl ic in the soup.<br />
SMELL<br />
- -_ .. _- -<br />
Jan luktade på cigarren .<br />
Jan smel t the cigar.<br />
--- -- - - _ .. -<br />
Jan kände lukten av* cigarr i rummet.<br />
Jan smel t cigars in the room .<br />
på = literally on<br />
*Lit. fel t the taste/smel l of<br />
e.g. lampan på bordet<br />
the lamp on the table<br />
N.B. There is no progressive<br />
form in Swedish . The exampl es<br />
might as wel l be translated :<br />
Jan was looking/l i stening etc
- 9 1 -<br />
Chapter 2. Data col lection .<br />
The typological investigation is mainly based on a questionnaire containing<br />
sentences equivalent to the ones that are presented in Fig. l.<br />
(The basic paradigm ) . At the time when the present report was completed ,<br />
the questionnai re had been translated to 44 languages representing 13<br />
different language stocks from al l the major parts of the worl d. Al though<br />
this is a fairly good sampl e compared to the sampl es in the studies mentioned<br />
in Ch 0, it is not satisfactory , since European languages are overrepresented<br />
and some areas such as North and South America and Oceania are highly underrepresented.<br />
The present report should be seen as a report on work in<br />
progress and the sampl e is continual ly improved as more questionnaires are<br />
translated.<br />
In addition to the material col l ected with the questionnaires , a number of<br />
bilingual dictionaries have been scanned for information about verbs of<br />
perception .<br />
Chapter 3.<br />
"Pet predicates".<br />
The verbs in the basic paradigm are not always represented by simple verbs<br />
in languages other than Engl ish. Speci fical ly two other types of ( surface)<br />
predicates are found in several languages : serial verbs and compound verbs<br />
(verb + Noun) . In some languages , onetype of predicate is highly favoured to<br />
the extent that it might be cal led a "pet predicate". In Chinese and<br />
Vietnamese (exempl ified below) serial verbs are favoured :<br />
Nam<br />
(era )<br />
ASPECT<br />
xem<br />
look<br />
chim<br />
bird<br />
Nam looked at the birds .<br />
Nam<br />
xem<br />
thy<br />
perceive<br />
chim Nam saw the birds .<br />
Nam<br />
(Oa )<br />
nghe<br />
listen<br />
(Ja i<br />
radio<br />
Nam listened to the radio.<br />
Nam<br />
nghe<br />
th / y<br />
perceive<br />
CIa i<br />
Nam heard the radio.<br />
In Vietnamese all perceptual acitivity verbs are turned into experiences<br />
by addition of the serial verb t y 'perceive ' in this manner.
- 92 -<br />
Kurdish and Persian ( quoted below) favour compound verbs consisting of<br />
a verb wi th a rather general mean ing ( do , give, come) combined wi th a<br />
noun that signals the sense modal ity:<br />
Parvin<br />
be<br />
to<br />
rad io<br />
go<br />
ear<br />
dad<br />
gave<br />
Parvin listened to the radio.<br />
Parvin<br />
cigar ra bu kard<br />
DEF OBJ smel l ( N) made<br />
Parvin smelt the cigar.<br />
The morphological structure of the predicates is studied also in two polysynthetic<br />
languages , viz. Seneca and West Greenlandic.<br />
Chapter 4.<br />
Differences between languages wi th respect to seman tic<br />
differentiation<br />
In all of the languages in the sample there is some way of expressing all<br />
of the mean ings represented by one of the 15 "boxes" that make up the basic<br />
paradigm ( Fig. l). But in many cases , one verb covers more than one meaning.<br />
The semantic range of each verb in a certain language can easily be read off<br />
in diagrams such as the fol lowing that have been worked out for the languages<br />
in the sample:<br />
Engl ish<br />
ACTIVITY EXPERIENCE COPULATIVE<br />
SIGHT look at see look<br />
HEARING listen to hear sound<br />
TOUCH<br />
TASTE<br />
SMELL<br />
feel<br />
taste<br />
smel l<br />
Swedish<br />
ACTI V ITY EXPERIENCE COPULATIVE<br />
SIGHT titta på se se ... ut ( 'ou t')<br />
HEARING lyssna på höra l åta<br />
TOUCH<br />
känna<br />
på<br />
känna kännas ( PASSIVE) på = 'on'<br />
-<br />
TASTE smaka på känna smaken av smaka<br />
( 'the taste of ' )<br />
SMELL<br />
lukta<br />
på<br />
känna lukten av<br />
( ' the sme 11 of' )<br />
lukta
- 93 -<br />
Swah ili<br />
------<br />
ACTIVITY EXPERI ENCE COPULATIVE<br />
--<br />
SIGHT tazama ona onekana ( STATIVE)<br />
-<br />
HEARING sikiliza sikia<br />
TOUCH gusa sikia<br />
* l-.\t<br />
,<br />
rnekana<br />
.<br />
TASTE onja ona ladha kuwa<br />
SMELL nusa si kia harufui nuka<br />
( I smel l ' N)<br />
*) not rel ated to ona<br />
sik i1a ( STATIVE )<br />
na ladha ( 'be with tastel)<br />
J<br />
Mambwe ( Bantu , Zambia)<br />
ACTIVITY EXPERI ENCE<br />
,<br />
COPULATIVE<br />
SIGHT<br />
-lola<br />
-wene<br />
I<br />
-lol-eka<br />
-<br />
HEARING -uvwa -uvwa -uvwi ka<br />
TOUCH<br />
-lema<br />
II<br />
<br />
TASTE<br />
SMELL<br />
-l il a<br />
-nunshya<br />
II<br />
II<br />
-<br />
-<br />
-uvwika<br />
-nunka<br />
STAT lVE =<br />
-ka ( bas ic form uncertain)<br />
On the basis of data like these , a lexical i zation hierarchy is presented<br />
for the part of the field that is covered by the fol lowing verbs in Engl ish:<br />
look at, see , listen to and hear:
- 94 -<br />
Type<br />
PERCEPTION<br />
Semantic<br />
distinction<br />
Example<br />
Sight/Hearing<br />
L LOOK=SEE LISTEN=HEAR Japanese , Korean ,<br />
A<br />
Activity/<br />
Punjabi , Kannada<br />
I Experience<br />
2. LOOK SEE L ISTEN=HEAR Severa l Niger-<br />
Kordofanian<br />
/\<br />
languages ,<br />
Modern Greek<br />
3. LOOK SEE LISTEN HEAR Most European<br />
languages<br />
Type l languages have one verb meaning 'look atl and Isee l and one verb<br />
meaning 'lis ten to l and 'hear' . Type 2 languages have different verbs<br />
corresponding to 'look atl and Isee l but only one verb corresponding to<br />
'lis ten to l and 'hear'. Type 3 has got four different verbs , as Engl ish.<br />
The hierarchy is supported by an analysis of morphologically complex verbs<br />
( figure 6 in the original paper) , e.g. if 'look atl is derived from a simple<br />
verb Isee l , then 'lis ten to l is also morphologically complex.<br />
In some languages , there are certain grammatical devices that compensate for<br />
a missing lexical contrast. In Japanese, for example, the verbs miru 'look,<br />
see l and kiku 'lis ten hear ' do not signal any distinction between activity<br />
and experience. Thus the fol lowing sentenee has two translation equivalents<br />
in Engl ish ( out of context):<br />
Taro<br />
wa<br />
THEME<br />
tori o<br />
bird OBJ<br />
mita<br />
look=see-PAST<br />
l) Taro looked at the birds .<br />
2) Taro saw the birds .<br />
But if the verb is passivized and the phrase Taro turned into a kind of<br />
dative subject, the sentenee may only be interpreted as an experience:<br />
Taro ni wa tori ga mieta Taro saw the birds .<br />
DATlVE THEME bird SUBJ look=see-PASSIVE-PAST<br />
Especially in South Asian languages ( Punjabi , Kannada) , the dative subject<br />
is of ten used in a similar way. Another compensatory grammatical device is<br />
morphological aspeet.<br />
Chapter 5. Patterns of polysemy .<br />
This chapter is devoted to the patterns of polysemy that are found among the
- 95 -<br />
verbs denoting an experience. In many languages one of these verbs covers<br />
severa1 sense modal ities. Usua11y one of the sense modalities constitutes a<br />
basic sense, a1though the estab1 ishment of the bas ic sense is problemat ic in<br />
some cases. Some typica1 patterns of po1ysemy are found in the fo1 1owing<br />
table. ( The data from Kobon , a 1anguage s poken in Papua New Gui nea , have<br />
been added af ter the comp1etion of the original paper and are taken from<br />
Davies ( 1981 , 5.2)):<br />
Sense<br />
modal ity KOBON KURDISH SWAHILI HAUSA SWEDISH FINN ISH ENGLISH<br />
SIGHT GifuL) (d iti fl), ona ) gan( i) se nähdä see<br />
HEARING apdi nÖr) bistin sikiaJ ( j i ) höra kuull a hear<br />
TOUCH ditin J,. \<br />
sikia ji :känna) (tuntea) feel<br />
<br />
TASTE ditin ona ji känna tuntea taste<br />
SMELL hatt nÖr) ditin s, ok , ° a I/, ji känna tuntea sme11<br />
c=::) bas i c sense<br />
As can be seen from the table, the po1ysemy is patterned in a certain way.<br />
It can be predicted from the fo1 1 owi ng hierarchy :<br />
SIGHT > HEARING > TOUCH > {<br />
A verb, the bas ic sense of which desi gnates a sense modal ity appearing to<br />
the 1eft ( "hi gher up") in the hierarchy , may extend its meaning to cover<br />
a sense modal ity further to the right, but not vice versa. The data are<br />
not a1ways c1ear-cut and there exist some patterns of po1ysemy that are not<br />
shown in the table ( e.g. verb stems covering both TASTE and SMELL). But on<br />
the whole, there is strong evi dence in favour of the hierarchy.<br />
The areal distribution of the patterns of po1ysemy is rather stri king. The<br />
po1ysemy based on HEARING ( cf. Hausa in the table) is found in a number of<br />
African languages ( Hausa , Luo, Setswana , Chibemba) and the po1ysemy based<br />
on TOUCH ( cf. Swed ish) is found in a number of Northern and Eastern European<br />
languages ( Swedish, Finnish, E stonian , Pol ish, Serbo-Croat, Bulgarian, and ,<br />
partly, Modern Greek).<br />
There are a1so some other types of po1ysemy within the field. But those
- 96 -<br />
have not been studied systematical l so far. Among the activi ty verbs , a<br />
verb that basically desi gnates SIGHT may be used to desi gnate an activity<br />
connected to some other sense modal ity in a few languages . Among the<br />
copulative verbs , it seems to be the case that verbs basically designating<br />
SIGHT or HEAR ING can get the meaning extended to some other sense modal ity.<br />
There are also a couple of languages that have a copulative verb that covers<br />
bot h TASTE and SMELL ( basic meaning unknown) . Finally, there are rather many<br />
languages that use a single verb to cover more than one dynamic meaning ( as<br />
feel , taste and smel l in Engl ish ) .<br />
Literature mentioned in the summary<br />
Andersen , E S ( 1978) , Lexical Universals of Body-Part Termi nology. In:<br />
Greenberg , J ( ed) , Universals of Human Language. Vol 3:335-68. Stanford<br />
University Press.<br />
Berl in, B (1978) , Ethnobiological Classification. In: Rosch, E & Lloyd , B<br />
( eds) , Cognition and Categorization. L awrence Erl baum . Hillsdale, New<br />
Jersey.<br />
Berl in, B & Kay , P ( 1969) . Basic Color Terms . University of Cal ifornia<br />
Press , Berkeley.<br />
Davies , J ( 1981 ), Kobon. Lingua Descriptive Studies 3. North-Hol land,<br />
Amsterdam.<br />
Lehrer, A ( 1974) , Semantic Fields and Lexical Structure . North-Hol land ,<br />
Ams terdam.<br />
Scovel , T S ( 1971), A look-see at some verbs of perception. Language<br />
Learning 21 : 75-84.<br />
Talmy, L (1975) , Semantics and Syntax of Motion. In: Kimball , J P ( ed) ,<br />
Syntax and Semantics. Vol 4. Academic Press , New York.
- 9 7 -<br />
Uppsats 3<br />
Katrin Maandi<br />
PERCEPTIONSVERBENS SEMANTIK I ESTNISKAN
- 98 -<br />
Med ett semantiskt fäl t menas en grupp av ord , som tillsammans beskriver ett<br />
erfarenhetsområde t ex rörelse, emotion eller perception . Strukturen i ett<br />
semantiskt fäl t består av ett antal fältspecifi ka betydel sekomponenter och<br />
några generel la betydel sekomponenter .<br />
För perceptionsverben , som jag här skal l titta närmare på , utgörs de fäl t<br />
specifi ka komponenterna av de fem sinnesmodaliteterna : syn , hörsel , lukt,<br />
smaK och känsel . Dessa är alltså markerade <strong>för</strong> sinnen , utöver dem finns en<br />
grupp omarkerade verb.<br />
Enl igt V iberg 1980, 1 981, kan grundstrukturen hos de generel la betydelsekomponenterna<br />
indelas i tre system : det dynami ska, baseringssystemet och lexikala<br />
presuppositi oner och impl i kationer.<br />
Det dynami ska systemet är en sammanfattande benämning på semantiska komponenter<br />
som kausativ inkoativ och tillstånd. samt skillnaden mel lan medvetna,<br />
avsiktl iga och kontroll erbara handl ingar el ler aktiviteter, som ut<strong>för</strong>s av<br />
subjektet - en mänskl ig agent - och icke-handl ingar av skilda slag (som inte<br />
är avsi ktl iga t ex) .<br />
För perceptionsverbens del måste man kunna skilja på verbpar som<br />
AKT IVITET<br />
ERFARENHET<br />
Jaan vaatas<br />
-<br />
l inde Jaan n äg i linde<br />
-<br />
titta-på-3ps-PRET fågel -PLUR-PART se-3ps-PRET fågel-PLUR-PART<br />
Jaan tittade p å fåg larna<br />
Jaa n såg fåg larna<br />
Jaan kuulas l inde Jaan kuulis linde<br />
- -<br />
lys sna-på-3ps-PRET fågel -PLUR-PART höra-3ps-PRET fågel-PLUR-PART<br />
Jaan lyssnade på fåg larna<br />
Jaan hörde fåglay'na<br />
Verbparen titta/se och lyssna/höra översätts ti ll estni ska med 'vaatama '/<br />
'nägema ' respektive 'kuulama '/'kuulma ' och , till skillnad från svensk kan<br />
'nägema ' och 'kuulma ' inte <strong>för</strong>vandl as från erfarenhet till aktivitet , om de<br />
kombineras med 'pealt' (på, jfr se på, höra på) .
- 99 -<br />
Baseringssystemet<br />
Det är också viktigt att ski lja pä erfararbaserade och käl l baserade konstruktioner<br />
(Vi berg 1981 ).<br />
ERF ARARBASERADE<br />
Jaan nägi<br />
se- 3ps-PRET<br />
Jaan kuul is<br />
l indu<br />
f åge l-PART-S ING<br />
l indu<br />
Jaan såg en fåge l/ fåge ln<br />
Jaan hörde en fåge l/fåge ln<br />
höra- 3p s -PRET fåge l -PART -SING<br />
Jaan nuustutas<br />
sigarit<br />
Jaan luktade på c'{gaL'ren/<br />
lukta-p å-3ps-PRET cigarr-PART-SING<br />
en cigarr<br />
Jaan ma itses<br />
sööki<br />
Jaan smakade på maten<br />
smaka-på 3ps-PRET mat-PART-SING<br />
Jaan katsus<br />
/oma/ otsa<br />
känna-på-3ps -PRET /sin/ panna-PART-SING<br />
Jaan kände på sin panna<br />
KÄLLBASERADE<br />
Jaan näg i roomu s välja<br />
se-3ps-PRET g l ad ut<br />
Jaan ko stis/ kuuldus kui lind<br />
Jaan såg glad ut<br />
Jaan lat som en fåge l<br />
låta-3ps-PRET som fågel<br />
Jaan lohnas sigar i järgi<br />
Jaan luktade cigarr<br />
lukt a- 3p s-PRET cigarr-GEN<br />
efter<br />
JaaniI on sigari lohn<br />
-ADDESIV är c i garr-GEN lukt<br />
Jaan i ots tundus kum/ana<br />
Jaan kändes he t om pannan<br />
-GEN panna kännas-3ps -PRET net! -ESSIV<br />
I satserna övers t är det subjektet som erfar el ler <strong>för</strong>nimmer något. I de<br />
undre satserna är subjektet käl lan <strong>för</strong> <strong>för</strong>nimmelsen.<br />
Bland de käl l baserade perceptionsverben finns undergrupperna :
'. 100 -<br />
a. Kopulativa, de <strong>för</strong>binder subjektet med ett beskrivande el ler värderande<br />
led på ett sätt som del vis är analogt med Ivara l el ler Iverka l, estniskans<br />
'tunduma ' ( eg . kännas) och 'olema '•<br />
Jaan kostis<br />
roarnus<br />
Jaan lät glad<br />
låta-3ps -PRET glad<br />
Jaan tundus<br />
roomus<br />
Jaan verkade g lad<br />
känna s-3ps-PRET glad<br />
Supp ma itses<br />
hästi<br />
Soppan smakade gott<br />
smaka-3ps -PRET bra/gott<br />
Supp oli<br />
h ea<br />
Soppan var god<br />
var<br />
bra/god<br />
b.<br />
(0-) möjlig att <strong>för</strong>nimma .<br />
Linnud paistavad kaugele<br />
Fåg larna syns låg väg<br />
fågel -PLUR synas-3ppl -PRE S långt-ALLAT IV<br />
Laul kostab kiilani<br />
Sången hörs änd.i tiZZ byn<br />
sång höras-3ps-PRES by-TER..INATIV<br />
Tiksumine oli peaaegu kuulmatu<br />
Tickande t var nä.stan ohörbart<br />
tickandet var nästan hörbar- 'icke '<br />
De behandlade exemplen ovan kan sammanställas i ett paradigm, grundparadigm,<br />
<strong>för</strong> perceptionsverben . Av de käl lorienterade predikaten finns endast de kopulativa<br />
upptagna i paradigmet .
- 101 -<br />
Sinnes-<br />
E R F A R A R B A S E R A D K Ä L L B A S E R A D<br />
mod alitet<br />
AKTIVITET<br />
ERFARENHET<br />
KOPULAT IV<br />
SYN<br />
Jaan vaatas linde<br />
Jaan näg i lind <br />
Jaan nägi roomu s välja<br />
HÖRSEL<br />
J_aan kuu las linde<br />
Jaan kuulis linde<br />
J aan ko s tis roomus/<br />
alt .<br />
kuuldus<br />
rooms ana<br />
KÄNSEL<br />
Jaan katsus kivi<br />
Jaan tund is kivi<br />
Kivi tundus terav/<br />
jala all<br />
teravana<br />
SMAK<br />
Jaan ma itses suppi<br />
Jaan tundis sup is<br />
Supil oli klilislaug<br />
klili slaug ma itse!<br />
ma itse<br />
Supp ma itses hästi/<br />
halvas ti<br />
LUKT<br />
Jaan nuusuta sigari!<br />
Jaan tundis toas Jaanii oli sigari lonn/<br />
sigari lohn<br />
ha is<br />
J. lohnas sigari järgi<br />
De understrukna verbformerna omfattar del s personböjning , del s tempusböjning.<br />
Obje ktet står i samtl iga fal l ovan i parti tiv. För 'kivi I ( sten) gäl ler att<br />
partitivformen i skrift sammanfaller med nomi nativen , utt alas dock med kvantitet<br />
III. De svenska prepositi onerna motsvaras av kasusändel ser, i vissa fal l<br />
av postpositioner.<br />
Al ternativformerna i kopulativspalten t ex 'råömus '/' röömsana ' visar på<br />
möjli gheten att använda ESSIV, då det gäl ler egenskaper hos subjektet. Verbet<br />
I löhnama I är i estniskan neutral t avseende på värderi ng .<br />
Vissa av verben i paradi gmet har ett antal hyponymer (semantiskt underordnade<br />
be grepp). Ojäm<strong>för</strong>l igast fl est tycks Ivaatama l, titta på, ha. Dessa kan skrivas<br />
om: 'titta ' + betydelsekomponent som anger sättet <strong>för</strong> handl ingen.<br />
Det fi nns också verb som är överordnade verben i paradigmet, så tycks '<strong>för</strong>nimma<br />
' vara överordnat al la de erfarenhetsbetecknande verben. I den följande<br />
figuren har jag föl jt fig. l, Hyponymi rel ationer, i Viberg 1981 , och i möjligaste<br />
mån <strong>för</strong>sökt ge betydelse komponenterna <strong>för</strong> de ol ika hyponymerna.
- 1 02 -<br />
HYPONYMIRELATIONER INOM FÄLTET<br />
Basnivå<br />
vaat ama<br />
vaht ima<br />
jollitama<br />
piiluma<br />
kooritama<br />
::::==: pilku hei trna<br />
silrnitarna<br />
kuulatama<br />
korvama<br />
korvad kikki aj arna<br />
korvu teritama<br />
uur irna- -- kat surna<br />
k a<br />
::<br />
katse t ama<br />
kobama<br />
äpp ima<br />
_======:::::== proovima<br />
=- mekut ama<br />
mekk ima<br />
nuusutarna<br />
_-=====:::::: - nLuuskima<br />
--nuhkima<br />
nägema<br />
kuulma<br />
_ ..<br />
seletama<br />
silmima<br />
===<br />
-amama<br />
äkkama<br />
-- tunnetama<br />
ma tset tundma<br />
lohna tundma , haistma<br />
'välja nägema<br />
--" idisema<br />
tundm.--olema<br />
tunduma<br />
haisema ·<br />
lohnama lehkama<br />
kärssama
- 103 -<br />
Betydelsekomponenter hos hyponymerna<br />
Liksom på svenska tyc ks det i estnis kan finnas flest hyponymer till verbet<br />
'vaatama ' (ti tta på) men även verben 'katsuma ' och 'kuulduma , (känna resp.<br />
låta) har många varianter.<br />
Verbform<br />
Vaatama<br />
titta<br />
vaatlema "titta till" , e l ler betrakta<br />
vaht ima titta envetet , stint , glo<br />
silrnitarna ta i betraktande , titta eftertänksamt<br />
silmama<br />
titta, undersöka "med ögonen"<br />
silmima (silmas pidama ) minnas , "hålla i ögat"<br />
kooritama titta snett , skelögt<br />
piiluma kika genom en sma l sp r in ga<br />
kiikama kika , titta i smyg<br />
sirvima<br />
ögna igenom<br />
pornitsema titta ilsket , tjurigt , under lugg<br />
Ob s! Öga på estniska heter 'si 1m' •<br />
För l yssna finns en liknande uppsättning:<br />
kuul ama<br />
lyssna (på)<br />
kuulatama lyssna till , lystra<br />
korvarna<br />
lyssna , undersöka med hj älp av hörsen<br />
Ordet <strong>för</strong> öra är ' korv ' , och dialektalt finns fler varianter som innehåller<br />
'korv ' /öra men då vanl igen i sammansättningar typ verb + NOM.<br />
korvu teritama<br />
korva kikkima/kikkitama<br />
"vässa öronen"<br />
spetsa öronen
- 104 -<br />
Exempel på hyponymer till 'katsuma ', ikänna på '<br />
katse t ama undersöka med hj äl p av känseln<br />
käpp ima plocka på, tafsa<br />
näppima plocka på, fingra<br />
komparna<br />
kobama<br />
treva<br />
famla, känna sig fram<br />
och ti 11 'kuulduma ' (låta)<br />
kuulduma låta, det hörs , det ryktas<br />
kos tma låta, synonymt med kuulduma ,<br />
dessutom ljuda ,<br />
skalla<br />
kolarna<br />
låta, klinga , positiv värdering<br />
komarna låta dovt , ihål igt<br />
komi s erna jfr. 'kolarna ' ev . inte fullt lika ljudl igt<br />
Vad beträffar verbparen 'nägema'/ ' vaatama ' och 'kuulma'/ ' kuul ama ' ( se/titta<br />
resp. höra/lyssna) har redan nämnts att det på estniska inte går att <strong>för</strong>vandl<br />
a ett erfarenhetsbaserat verb till ett aktivitetsverb genom konstruktion<br />
med. 'pealt' ( på) .<br />
Käl l baserade perceptionsverb (opersonliga) har <strong>för</strong> icke-faktiv ett särskilt<br />
verb i estniska i modal i teterna syn , hörsel och känsel , näml igen 'näima'.<br />
'kuulduma ' och 'tunduma l.<br />
Föl jaktl igen<br />
Näib tulevat vihma De t ser ut som om<br />
synas-3ps -PRES komma-PART .SING- regn-PART de t skulle bli regn<br />
PRES . PARTICIP<br />
Kuu ldub nagu tuletorj e tu l eks Det låter som om brandhöras-3p<br />
s-PRE S som brandkår komma-KOND kåren kom<br />
Tundub nagu läheks jahedamaks Det känns som om<br />
kännas-3ps-PRES som gå-KOND sva l -KOMP -TRANSLA IV de t skulle bli sva Zare
- IOS -<br />
Verben 'näima ' , 'kuulduma ' och 'tunduma ' , som redan i sig är opersonl iga<br />
föl jer ändå reglerna <strong>för</strong> opersonliga konstruktioner, jfr verben se, höra och<br />
känna.<br />
Svenskans opersonl iga, erfa rarbaserade 'det syns ', 'det hörs ' osv, som morfologiskt<br />
markeras med '-s form ' på verbet, och semantiskt är konstateranden<br />
från tal arens sida, motsvaras på estniska av antingen<br />
a. On näha et Jaan on kurb<br />
är se-INF2 att är led sen<br />
De t syns att Jan<br />
är ledsen<br />
eller<br />
b. Näeb et Jaan on kurb<br />
se-3ps-PRES att<br />
är ledsen<br />
Man ser att Jan är<br />
ledsen<br />
dv s . l a. Verbet vara-3ps + INF2 (<br />
-da infinitiv )<br />
b. Perceptionsverbet-3p s<br />
Estniskan saknar inf init ivmärke men har två inf ini t i ve r :<br />
INF l, 'ma-infinitiv ' Ex . ' k uu lma ' ( höra )<br />
INF 2, 'da-inf initiv ' Ex 'kuulda '<br />
INF l används huvudsakl igen vid verb som betecknar rörelse, efter ett antal<br />
speci el la verb , samt efter en del adjektiv och particip t ex 'valmis' (redo) ,<br />
'nous ' (ense om, går med på ) , 'osav ' ( skickl ig) , 'harj unud ' ( van/vid) ,<br />
'sunnitud' ( tvungen).<br />
Ex<br />
'Ma olen valmi s kuul ama '<br />
Jag är redo att lyssna<br />
'Ta on nous vaatama '<br />
Inf 2 används vid<br />
l. Verb som uttrycker ön sk an , möj lighet , av sikt<br />
Ex 'Jaan näeb<br />
lugeda<br />
Jan ser att läsa<br />
se-3ps-PRES läsa-INF 2<br />
'Jaan kuuleb<br />
mlnna<br />
höra-3ps-PRES gå-INF 2<br />
J an hÖl' hur wn B ka Z t<br />
gå<br />
2 . Oper sonl iga konstruktioner<br />
Ex 'On kuulda et Jaan on kurb<br />
Det hörs att Jan<br />
')<br />
höra-INF "-<br />
att<br />
är ledsen<br />
dl") ed3en
.,.. 106 -<br />
Undantag : efter opersonligt 'man må ste ' använd s INF 1<br />
Ex 'Peab kuul ama hoolega Man måste lyssna noga<br />
måste- 3ps-PRES lyssna-INF l omsorg-KOMITAT IV<br />
De kä llbaserade opersonliga perceptionsverben ger al ltså <br />
faktiv 'möns tret '<br />
Vara-3ps + V - INF 2<br />
perc<br />
När V är 'tunda ' ( känna ), må ste nomenet stå ELAT IV<br />
perc<br />
Ex Ma itsest on tunda Det känns på smaken<br />
smak-ELAT är känna-INF 2 ego Av smaken känns<br />
De icke-fakt iva , kopulativa verben 'tunduma ' och 'paistma ' ( det tycks ,<br />
egentl . det känns resp . det syns ) har i estniskan formen<br />
V -3ps + V-KONDITIONALIS<br />
perc<br />
Ex Tundub nagu tuleks vihma<br />
kännas-3ps-PRES som<br />
komma-KaND regn-PART<br />
De t känns som om<br />
de t skulle bZi regn<br />
e ller<br />
V -3ps + V PRES PARTICIP iPART .SING<br />
perc<br />
Ex Tundub vihma tulevat<br />
känna s-3ps-PRE S regn-PART komma-PART<br />
eller<br />
Paisab nagu tuleks vihma De t 3er ut som om<br />
synas-3ps-PRES som komma-KaND regn-PART<br />
de t skuZle bli regn<br />
Pai sab vihma tulevat<br />
De opersonliga konstruktionerna med particip verkar något konstlade just i<br />
kombination med ' regn !, det normala uttryckssättet vore där det andra alternativet.<br />
Däremot används participkonstruktionen ofta i uttryck som<br />
Sa pai stad tundud haige olevat [1-/ :' :::2' I(:z y'<br />
du synas _2 ps-PRES/ känna s-2ps-PRES sjuk vara-PARTICIP s-;uk<br />
-;) ,7."'a<br />
Om tal aren uttrycker sig indirekt , återberättar något, används på estniska<br />
indirekt modus , modus obl iquus. Detta uttryckssätt är egentl igen en sats-
- 107 -<br />
<strong>för</strong>kortning där huvudordet är ett presens particip ( 'v-particip') i partitiv.<br />
Detta modus , som är lika <strong>för</strong> alla personer i sing. och pluE ., jakande och nekande<br />
satser, motsvarar svenskans 'det sägs ', 'jag har hört ' osv.<br />
Ex Jaan nägevat oma ema<br />
Det sägs att ]an sep 3'z-- n ,rrlOl'i<br />
se-MOD .OBL sin mo r<br />
Jaan vaatavat<br />
titta-på-MOD .OBL<br />
lindu<br />
fågel-PART<br />
Det sägs att Jan tl:ttar :"iå<br />
fåg larna<br />
Mod. obl . har även samma nsatta former , perfekt bildas med hjälpverbet 'olema '<br />
i indirekt modus + particip.<br />
Ex Mina olevat kuulnucl Det sägs att har> hört ....<br />
vara-NOD .OBL höra-PARTICIP<br />
Participformer av vilka 'nud-participen ' ( aktivt perfekt particip ) i de fl esta<br />
fa ll motsvarar svenskans supinum , och 'tud-participen ' ( passivt perfe ktparti <br />
cip ) motsvarande svenskans perfekt parti cip, används i fl era fal l av indirekt<br />
perception el ler <strong>för</strong> <strong>för</strong>fl uten tid i passiv ( 'operso nl ig form ' ) .<br />
Den estniska passiven , som är en operson'l ig form , dvs verbhandl ingens utövare<br />
är obestämd el ler al lmänt tänkt , motsvaras i svenska av passivformer el ler<br />
aktiva satser med pronomenet 'man ' som subjekt.<br />
Ex Film on näh tud<br />
Man har<br />
film-PART är<br />
se-PARTICIP<br />
fi lmen har> setts<br />
Seda on klill<br />
det-PART är nog<br />
kuuldud<br />
höra-PARTICIP<br />
Efter verb som betecknar en känsla el ler bruk av sinnen t ex 'tundma ',<br />
'tunduma ' , 'nägema ', 'kuulma ' (känna, kännas/tyckas, se, höra) kan en 'attsats<br />
' <strong>för</strong>kortas så att bindeordet ' att ' utelämnas och predi katet utbyts mot<br />
ett presensparticip, 'v-particip' i partitiv sing. ( Se opers . konstr. <strong>för</strong>egående<br />
sida . ) Denna form kan på svenska ofta återges med inf initiv.<br />
Ex Ma kuulen e t lind laulab<br />
jag höra-lps-PRES att fågel sjung a-3ps-PRES<br />
Ma kuu len l indu laulvat<br />
Jag höy' fåge ln 3.}unga<br />
jag hör-lps-PRES fågel-PART sjunga-PART -PARTICIP
- 108 -<br />
Ma näen et mehed tulevad Jag ser att männen Komr:ter<br />
jag se-l ps-PRES at t man-PLUR kormna-3ppl -PRES<br />
Ma näen mehi tu l evat Jag ser männen korn ma<br />
j ag s e - l p s -PRES man -PART . PL komma-PART-PARTICIP<br />
Perceptionsverb och bisatskomponent<br />
ERFARENHET<br />
Sinne s<br />
Direkt percept ion<br />
modalitet<br />
SYN<br />
Jaan näg i Peetrit uj umas J. såg P. simma<br />
se-3ps-PRET P. -PART simma-INESSIV<br />
Jaan näg i kui das Peet er UJus J.<br />
o<br />
sag hur' P.<br />
se-3ps-PRET hur simma- 3ps -PRET s 1 rnrra de<br />
HÖRSEL<br />
Jaan kuulis Pe e t r i t laulmas .J . hÖr'de<br />
höra-3p s - PRET P. -PART sjunga-3ps-PRET<br />
n<br />
t'.<br />
SJung,,]<br />
Jaan kuulis kuidas Pe e t e r laul i s .f . i7ZÖJd..; hUJ><br />
höra-3p s -PRET hur sjunga-3p s-PRET P. .c;}!5ng<br />
KÄNSEL<br />
Jaan tundis sipelga! jalg mööda<br />
känna=3ps -PRET myra-PART ben-PART utmed<br />
,1 . kände en mY r'a<br />
krypa upp<strong>för</strong>' benet<br />
ronimas<br />
krypa- INESSIV<br />
Jaan tundis<br />
kuidas s ip elga s<br />
känna- 3ps-PRET hur myra<br />
jalg<br />
ben-PART<br />
J. kände hur en myra<br />
kröp uppfJr benet<br />
mööda<br />
utme d<br />
ronis<br />
krypa- 3ps -PRET<br />
Kombinerat med INF l kan INESSIV användas, vil ket då anger en handl ing som<br />
någon just ut<strong>för</strong>. Subjektet i bi satsen sätts då i partitiv .<br />
Om erfara rens och objektets aktiviteter sammanfal ler i tiden kan gerundiv<br />
användas.
- 109 -<br />
Ex<br />
Kuuldes Peetrit laul, . . • • . • Nu när' Jag nor , ..<br />
Pe ter 3}Ung·:<br />
höra-GER<br />
P. -PART sjunga-INESSIV<br />
Nähe s Peetrit tulema s<br />
Nu när' jag ser' Pe ter' .K.omma<br />
se-GER P. -PART komma-INESSIV<br />
Indirekt perception<br />
SYN<br />
Jaan nägi et Peeter<br />
se-3ps-PRET<br />
att<br />
uJus<br />
simma- 3ps-PRET<br />
J. sag<br />
att P. s'immade<br />
Jaan nägi et Peeter<br />
se-3ps-PRET<br />
att<br />
oH uj unud J. såg<br />
var<br />
sinnna":'PARTICH<br />
ett P. hade<br />
.<br />
+<br />
S1.,mrriav<br />
HÖRSEL<br />
Jaan kuulis et Peeter<br />
höra-3ps-PART att<br />
laulvat J. hÖr'de att D sjöng<br />
sjunga-MOD .OBL .<br />
Jaan kuulis et Peeter<br />
höra-3ps-PPT att<br />
olevat J . hÖr'de att P.<br />
vara-PRET-MOD .OBL<br />
sjungit<br />
laulnud<br />
sjunga-PARTICIP<br />
KÄ:SEL<br />
Jaan tundis et sipelgas rons J. 7
- 110 -<br />
Käl l baserade perceptionsverb, 'opersonl iga'<br />
Sinne s-<br />
modalitet<br />
Faktiv, möj lig att <strong>för</strong>nimma<br />
OMAPXERAD<br />
On märgata et Jaan on kurb De t märks at t J. är<br />
är märka-INF2 att är led sen ledsen<br />
SYN<br />
On näha et Jaan on kurb<br />
är se-lNF 2 att är ledsen<br />
Det syns att J. är<br />
Zedsen<br />
HÖRSEL<br />
On kuulda et Jaan on kurb Det hörs att J. är<br />
är höra-liNF2 att är led sen ledsen<br />
SMAK<br />
Ma itsest<br />
on<br />
smak-ELATIV är<br />
tunda<br />
känna-INF2<br />
et supp sisaldab<br />
att soppa innehålla-3p s-PRES<br />
sidrunit<br />
Det känns på smaken<br />
citron-PART att soppan innehåller citron<br />
el Maitsest on tunda et supis on sidrunit<br />
soppa- INESSIV är citron-PPT<br />
LUKT<br />
Löhnast<br />
lukt-ELATIV<br />
sigari!<br />
cgarr<br />
on tunda et Jaan suitsetab Det känns på<br />
är känna- INF2 att röka-3p s=PRE S lukten att J.<br />
röker cigarr<br />
KÄNSEL<br />
On tunda et nuga on teritamata<br />
är känna- INF2 att kniv är vässa-ABE SSIV<br />
De t känns att kniven<br />
är oslipad<br />
Sinnesmodalitet<br />
Icke-<br />
faktiv , kopulativ<br />
OMARKERAD<br />
Tundub<br />
nagu tuleks<br />
kännas-3ps-PRE S som komma-KaND<br />
vihma<br />
regn-PART<br />
De t verkar som om<br />
det skulle bli regn<br />
SYN<br />
Näib tulevat vihma Det ser ut som om de t<br />
skulle bli regn<br />
synas-3ps-PRES komma-PART .PARTCIP regn-PART<br />
HÖRSEL<br />
Kuuldub<br />
nagu tulitorj e<br />
höras-3ps-PRES som brandkår<br />
tuleks<br />
komma-KaND<br />
Det låter som om brand<br />
kåren är på utryckning<br />
SMAK<br />
Ma itseb nagu ma i se oleks supi keetnud<br />
smaka-3p s-PRES som jag sj älv vara-KaND soppa koka-PPTICIP<br />
Det smakar som om jag hade kokat soppan själv
- 1 11 -<br />
S inne s -<br />
mo da l i t e t<br />
Icke-faktiv forts.<br />
LUKT Löhnab nagu<br />
lukta = 3ps-PRES som<br />
pöleks<br />
brinna-KUND<br />
sn<br />
här<br />
kuskil<br />
någonstans<br />
De r; ZiAktap 30m<br />
de t brann hä.r<br />
någonstans<br />
J!T/<br />
KÄNSEL Tundub nagu tuba oleks kaua klitmata<br />
kännas-3ps-PRET som rum vara-KOND länge elda-ABESSIV<br />
Det känns som om Y"'vl.T!'!m et hade s-eått oe ldat länge<br />
Objektet i de översatta paradi gmen stå r ; nominativ, genitiv och partitiv,<br />
beroende på verbhandl i ngens innebörd . Dessutom görs distinktionen helobjekt<br />
(totalobjekt) och del - el ler partiel lt objekt. Det totala obje ktet står i<br />
genitiv singularis el ler nominativ pl ural och används i satser som uppfyl l e r<br />
al la tre kriteri erna som föl jer:<br />
a. är jakande till sin innebörd<br />
b. verbhandl ingen framställs som ledande fram till en avsl utad handl ing<br />
c. obje ktet är bestämt t ill sitt omfång, dvs en hel het eller al la <strong>för</strong>emål<br />
av visst slag<br />
Det parti el la obje ktet <strong>för</strong>ekommer då minst ett av följ ande villkor är uppfyl lt:<br />
a. verbet är nekande till sin innebörd<br />
b. verbet uttrycker pågående handl ing (oful l bordad) el ler upprepad handl;<br />
ng<br />
c. verbets handl ing ri ktar sig till en obestämd del av <strong>för</strong>emålet<br />
Partitiv används alltid vid verb som känsla, bruk av sinnen el ler fortskridande<br />
handl ing under vars ut<strong>för</strong>ande resul tatet ter sig ovisst. Al l tså fal ler de här<br />
aktuel la verben in i denna kategori .<br />
Om perceptionsverben föl js av ett b i ord som anger att handl i ngen leder till en<br />
avslutning står objektet däremot i genitiv (helobj . )<br />
Ex Jaan kuulas plaadi löpuni<br />
lyssna-3ps-PRET skiva = GEN<br />
slut-TERMINAT IV<br />
J. lyssnade ;]·: i;)an t i Z Z<br />
slut<br />
men Jaan kuulas plaati<br />
l y s sna- 3p s -PRET skiva=PART<br />
J. lyssnade på skivan<br />
Jaan vaatas r aama tu läbi<br />
titta=3p s-PRET b o k-GEN igenom<br />
d"'.<br />
ti ttclcie : :. ..:enom boken
- 1 12 -<br />
men Jaan vaatas r aamat u t<br />
titta=3ps-PRET<br />
bok-PART<br />
,J . ti ttade i boken<br />
Jaan<br />
kuulis<br />
hö r a-3p s-PRET<br />
arut1use<br />
diskussIon-GEN<br />
löpuni<br />
slut-TERMINATIV<br />
J: hörde på he la<br />
diskussionen<br />
men Jaan<br />
kuulis<br />
höra- 3 ps-PRET<br />
arut lust<br />
diskussIon-PART<br />
J. hörde diskussionen<br />
och likaså vid 'passivt tittande ', tv-n står på<br />
ett program börjar och slutar.<br />
ett hörn och man märker att<br />
Jaan nä g.!. filmi<br />
se-3p s-PRET film=GEN<br />
Jaan nägi filmi<br />
s e-3p s-PRET<br />
film=PART<br />
otsast<br />
börj an-ELATIV<br />
J .<br />
löpun i ,]. såa f7: Zmen från<br />
s lut-TERMINAT fv b·· ·- · t "; l<br />
såg fi lmen<br />
( ser ut som GEN men u t t a l as med<br />
kvantitet III )<br />
orJan t,.<br />
slut<br />
I vissa fasta sammansättningar står obj ektet al ltid i partitiv och V pe rc<br />
i<br />
INF l<br />
Ex und näge drömma<br />
dröm-PART<br />
s e-INF l<br />
söna kuu lma Z.yda<br />
ord-PART hör a-INF 1<br />
Med verbets lexikala rot och ol ika morfem ändrar man grundbetydel sen hos<br />
verbet. Dessa avledni ngar placeras naturl igtvis fram<strong>för</strong> infiniti vändel serna .<br />
Nedan föl jer ett antal sådana avledningar. Al la är inte användbara vid perceptionsverben<br />
. Där de passar föl js de av exempel .<br />
-ta-<br />
(-da-)<br />
a. hand lingen r ik t ad mo r ett objekt , kausativer<br />
Ex tunne - t a -ma <strong>för</strong>nimma ngt • med känseln<br />
silmi-ta-ma f örn imma ng t , me d synen<br />
b. avledning som bildar verb av adjektiv.<br />
- u - (-i-)<br />
(-du-)<br />
verb som syftar tillbaka på subjektet, reflexiver.<br />
eller någons passiva övergång från ett tillstånd<br />
till ett annat<br />
Ex kuul-du-ma höras<br />
tllnd-u-ma<br />
kännas
- 1 13 -<br />
verb som betecknar övergång<br />
från ett tillstånd till<br />
ett annat , gradvis ,<br />
-le-<br />
(-ele-)<br />
verb som betecknar upprepad eller ömsesidig handling ,<br />
frekventativ eller rec iprok<br />
Ex vaat-le-ma<br />
titta upprepade gånger eller<br />
betrakta<br />
'-ele-'<br />
använd s,<strong>för</strong>utom vid starkstadiet av ett<br />
verb ,<br />
ibland i folkvisor och poem <strong>för</strong> att få<br />
ytterligare en stavelse i ett ord .<br />
varakt ig , 'li ten ' handling<br />
Ex silmi-skle-ma kika på<br />
-ata-<br />
(-ahta-)<br />
anger enstaka ,<br />
plötslig handling , momentaner<br />
Ex kuul-ata-ma lystra , 'lyssna till '<br />
plötslig ,<br />
upprepad handling , momen tofrekventativ<br />
-ne-<br />
-skle-<br />
-tele-<br />
-tse-<br />
markerar upprepade pågående vanligen också gradvisa<br />
handlingar; korttinuativer<br />
Ex silmi-tse-ma titta på, denna avledning är<br />
vanligare än '-skle-'<br />
formen<br />
SMAK, LUKT OCH KÄNSEL<br />
Käl l baserade<br />
Till skillnad från svenskan kan man på estniska inte säga 'Brödet smakar<br />
sött/surt/bränt'. De mÖjliga alternativen på estniska är<br />
Le ib on ma gus/ hapul korbenud<br />
bröd är söt s ur bränna-PARTICIP<br />
eller Le ival on ma gus/ hapu/ korbenud ma itse<br />
bröd-ADESSIV är söt sur bränna-PARTICIP smak
- 114 -<br />
o ch<br />
Maten smakar sött! bränt<br />
Söök on magus/ körbenud<br />
mat är s ö t bränna-PARTICIP<br />
resp . Söögil on magus/ ko rb e nud ma itse<br />
ma t-ADESSIV är söt bränna-PARTerP smak<br />
Svenskans kombinationer 'smaka/lukta + ett substantiv' som närmare preciserar<br />
smaken resp. lukten , följer på estniska mönstret ovan. ISoppan smakar citron/<br />
peppari heter föl jaktl i gen<br />
Supil on sidruni /<br />
pl.pr!.<br />
ma itse<br />
soppa-ADESSIV är citron-GEN<br />
peppar-GEN<br />
smak<br />
el . Supp ma i t s eb sidrun i<br />
pipr!.<br />
järgi<br />
soppa smaka-3ps-PRES cit ron-GEN<br />
peppar-GEN<br />
efter<br />
likaså bl ir IJan luktar cigarr/s vett '<br />
Jaanii on sigari..<br />
lohn<br />
-ADESSrV är cigarr-GEN<br />
svett-GEN lukt<br />
Ooersonliga konstruktioner följer mönstret ovan.<br />
IDet luktar cigarr om<br />
Jan/i korr;dore översätts<br />
Jaanii on sigari.. lohn / Koridoris on sigar.!. lohn<br />
korridor-INESSIV är c i g a r r -GEN luk<br />
' Smaka lukta ' + som + ämnesnamn / ART + NOM<br />
IDet här kaffet smakar som tj ära ' heter<br />
See kohvi ma itseb ku i<br />
detta kaffe smaka-3ps-PRES såsom<br />
torv<br />
tjära<br />
el ler mer skrivsprå ksmässigt<br />
See kohvi ma itseb torvana<br />
t jär a-ESSIV<br />
Verbet 'löhnama ' är neutralt el ler beroende på kontexten positivt.<br />
'Haisema ' är negativt ( lukta illa) , och <strong>för</strong> 'stinka ' används I lehkama l.
- 1 15 -<br />
Den absoluta konstrukti onen ( Viberg , 1981 )<br />
Jan ser<br />
Jan hör<br />
Jaan näeb<br />
Jaan kuuleb<br />
är liksom på svenska uttryck <strong>för</strong> <strong>för</strong>måga, likaså har verben lukta och smaka,<br />
som på svenska , värdering i sin absoluta konstruktion.<br />
Jaan<br />
l6hnab<br />
l ukta-3ps -PRES<br />
Jan luktar<br />
Denna sats verkar ofull ständig, den skulle kanske tol kas negativt, trots att<br />
verbet i sig är neutralt, däremot kan<br />
NUUd<br />
kohvi<br />
ma itseks<br />
Nu skulle kaffe smaka<br />
nu<br />
kaf fe<br />
smaka-KOND<br />
(bra)<br />
bara tol kas positivt.<br />
Aven i estni skan används ett verb , knutet till känseln, vid erfarenhet:<br />
Ma tundsin mai tsest et supp sisaldas pipar<br />
j ag<br />
känna-1ps-PRET smak-ELAT IV att soppa innehålla-3ps-PRET pepp ar-PART<br />
Jag känner på smaken att soppan inneh1ller pepp ar<br />
Ma tundsin supis pipra ma itset<br />
Jag kände smaken av peppar<br />
soppa-INESSIV peppar-GEN<br />
smak-PART<br />
i soppan<br />
likaså<br />
Ma tundsin 16hna st<br />
et<br />
p61e <br />
Jag kände på lukten att<br />
lukt-ELATIV<br />
att<br />
L<br />
brnna-3ps -PRET<br />
det brann<br />
Ma<br />
tundsin pol enud<br />
16hna<br />
brinna-PARTICIP lukt-PART
- 116 -<br />
Differentiering av fäl ten<br />
estniska<br />
Ak tivitet Erfarenhe t Kopulativ<br />
välja nägema<br />
SYN vaatama näg ema<br />
näima<br />
I<br />
<br />
HÖRSEL<br />
kuul ama kuulma kuu l duma<br />
r<br />
l<br />
KÄNSEL katsurna tundma tunduma ,<br />
SMAK ma itsma ma iset tundma maitsma<br />
/neutr .<br />
LUKT nUtlsutama låhna tundma låhnama el p a s<br />
ha i sema / neg .<br />
r-"<br />
t<br />
I<br />
i<br />
I
- 117 -<br />
LITTERATUR<br />
Caplan, D, A note on the abstract readings of verbs of perception.<br />
Gruber, J (196 7), look and see . Language 43.<br />
Haaman, A (1962) , lärobok i estniska. Bok<strong>för</strong>l aget Medborgars kolan, Uppsala.<br />
Jänes , H (1966) , Eesti keel . Eesti kirjanduse komi tee , San Fransisco.<br />
Lipinska-Grzegorek, M (197 7), Same problems of contrastive analysis:<br />
Sentences with nouns and verbs of sensual percepti on in Engl ish<br />
and Pol ish. Linguistic Research , Inc . Edmonton, Canada.<br />
Rogers , A (197 2), Another look at f1 ip perception verbs . ClS 8.<br />
Rogers, A (1971 ), Three kinds of physica1 perception verbs . CLS 7.<br />
Saareste, A ( 1959) , Eesti kee1e möistel ine sönaraamat, Stockholm.<br />
Val gma , J & Remmel , N (1968) , Eesti kee1e grammatika. Kirjastus Valgus ,<br />
Tall inne<br />
Viberg, A (1980) , SSM Report 7, Tre semantiska fäl t i svenskan och några<br />
andra språk. Inst <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong> universitet.<br />
Viberg , A (1981 ), SSM Report 8, En typol ogi sk undersökning av perceptionsverben<br />
som ett semantiskt fäl t. Inst <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>, <strong>Stockholms</strong><br />
universitet.
- 118 -<br />
SUMMARY IN ENGLISH<br />
The verbs of perception in Estonian<br />
The most important field specific components are the five sense modal ities :<br />
SIGHT , HEARING , TOUCH , TASTE and SMELL. The most important genera l components<br />
are cal led ACTIVITY , EXPERIENCE and COPULATIVE . The distinction between<br />
an activity and an experience is illus trated by pai rs such as look at<br />
vs . see and listen to and hear, in Estonian raa tama and nägema , kuul ama and<br />
kuulma . Activity refers to an unbounded process that is consciously controlled<br />
by a human agent, whereas experience refers to a state that is not<br />
controlled. The distinction between an activity and an experience on one<br />
hand and a copulative expression on the other hand is dependent on a phenomenon<br />
that is cal led base selection. Base selection refers to the choice<br />
of a grammatical subj ect among the deep sernantic case roles associ ated wi th<br />
a certain verb. An experience-based verb takes the anirnate being that has<br />
a certain mental experience as a s u bject. A source-based verb takes the<br />
experienced entity as a subject. A copulative expression is defined as a<br />
source-based state.<br />
THE BASIC PARADIGM OF THE VERBS OF PERCEPT ION IN ESTONIAN<br />
SENSE<br />
MODAL ITY ACT IV ITY EXPERIENCE COPULATIVE<br />
SIGHT vaatama nägema<br />
välja nägema<br />
näirna<br />
HEARING kuularna kuulrna kuuldurna<br />
TOUCH katsuma tundrna tundurna<br />
TASTE mai tsma mai set tundrna ma i tsma<br />
SMELL nuusutama 1 6hna tundrna 16hnama I neutr. or pos.<br />
haiserna I neg.
- 119 -<br />
Uppsats 4<br />
Iskra Jordanova<br />
PERCEPTIONSVERBENS SEMANTIK I BULGARISKAN<br />
Innehål l<br />
O. Inl edning<br />
l. Kort översikt av bul gariskans verbsystem<br />
2. Differentiering mel lan de ol ika fälten<br />
A. Handl ing<br />
B. Erfarenhet<br />
C. Kopu:l ativ<br />
D. Opersonl ig erfarenhet<br />
E. Opersonl igt kopulativ<br />
3. Prefixens funktion. Förändring av verbens betydelse<br />
A. Intensitet<br />
B. Riktning<br />
C. Aktionsart<br />
4. Direkt och indirekt perception<br />
Litteratur
- 12 0 -<br />
O. INLEDNING<br />
Ord<strong>för</strong>rådet kan i alla språk indelas i semantiska fäl t. Med ett semantiskt fäl t<br />
menas ett antal ord som beskriver ett erfarenhetsområde , t ex rörel se, perception,<br />
mentala aktiviteter, färger osv. Varj e ord får sin betydel se i relation<br />
ti ll de andra orden inom samma område. Ett semantiskt fäl t består av två komponenter:<br />
en begrepps komponent och en lexikal komponent. Begreppskomponenten är<br />
den bit av den yttre verkl i gheten som är knuten till våra uppl evel ser, erfarenheter,<br />
uppfattningar och tankar. Den lexi kal a komponenten består av ord<strong>för</strong>rådet<br />
som man använder, grammatiska distinktioner och regler osv, d v s det språkl iga<br />
uttryckets struktur på en djupare nivå. De språkl iga uttrycksmedlen är nära<br />
rel aterade till våra psykologiska processer och sätt 'att tänka och påverkas av 011-<br />
värl den . Varj e begrepp i vårt tänkande är <strong>för</strong>knippat med ett konkret el ler ett<br />
abstrakt ting som exi sterar i verkl i gheten och som är kodat i språkl iga termer.<br />
Samspelet mel lan begrepps komponenten och den lexikala komponenten beti ngar indel<br />
ningen i semantiska fäl t. Vil ket fäl t ett ord hör ti ll bestäms av de <strong>för</strong>hål<br />
l anden som råder mel lan dess lexikal a komponent och andra ords lexikala<br />
komponent vid representationen av ett visst begrepp. På detta sätt avgränsas<br />
större eller mindre områden av innehål lss ubstansen .<br />
Ett semantiskt fäl t består av fl era del fäl t som i sin tur kan del as in i mi ndre<br />
enheter. Relationerna mel lan dessa kan beskrivas i termer av hyponymi och synonymi<br />
. Ett problem som uppstår vid denna hierarkiska strukturering av orden i<br />
ett språk är mot iveringen <strong>för</strong> klassificeringen , dvs vilka kriteri er som skal l<br />
användas. Eftersom det ibl and är svårt att avgöra om två ord hör till samma<br />
semantiska fält (ofta har ett element ski ftande betydel se och dyker upp i flera<br />
fäl t el ler löper tvärs genom fäl ten) uppstår många överl appningar mel lan de<br />
ol ika fälten. För att reducera flertydigheten och kl argöra vil ken information<br />
som avses måste man ta kontexten (den språkl iga omgivningen) som hjälpmedel .<br />
Om man j äm<strong>för</strong> två språks semantiska fäl t med varandra , finner man att det i de<br />
flesta fal l inte råder någon entydig relation mel lan medl emmarna inom fältet.<br />
Ett språk kan t ex ha uttryck <strong>för</strong> ett begrepp som representeras med andra termer<br />
i ett annat språk eller som helt saknar motsvarighet i ett tredje av den<br />
anledningen att uttrycket/begreppet inte är betydelseful lt i detta . Att varje<br />
språk har begrepp och betydelser som inte har någon direkt motsvarighet i andra<br />
språk kan ses som en konsekvens av de ol ika tänkesätten, en konsekvens av natio-
- 121 -<br />
nernas världsuppfattningar, kultur och sociala struktur som avspeglas i språket.<br />
Eftersom probl emet språk och tanke är väldigt omfattande , skal l jag begränsa<br />
mig ti ll ett underordnat område, närmare bestämt till PERCEPTIONSVERBEN.<br />
Perceptionsverben är de verb som är knutna till mottagning av information via<br />
våra sinnesorgan. Det finns en mängd semantiska dimensioner inom fäl tet med<br />
mera el ler mindre skarpa gränser. De viktigaste sinnesmodal i teterna är fem :<br />
SYN, HöRSEL, LUKT, SMAK och KÄNSEL. De verb som är knutna ti ll sinnesmodal i teterna<br />
kan indel as i tre huvudgrupper: HANDLING, ERFARENHET och KOPULATIV med de två<br />
undergrupperna OPERSONLIG ERFARENHET och OPERSONLIGT KOPULATIV (se Ake Viberg<br />
1980) •<br />
l. KORT öVERS IKT AV BULGARISKANS VERBSYSTEM<br />
Bulgariskans verbsystem är väldigt kompl icerat. De ol ika grammatiska betydel <br />
serna hos verbet (person, numerus, tempus , modus, particip osv) bildas genom<br />
<strong>för</strong>ändring av ändel ser och ibl and en del av stammen, användning av hjälpverb<br />
och partikl ar och dyl . Varje verb har två ol ika verbformer beroende på den<br />
aspekt ur vil ken man ser en viss handl ing:<br />
(a) razglezdam<br />
( b) razgl edam<br />
Båda verben står i presens, l:a person, singularis och betyder 'undersöka '.<br />
Exemplen i (a) betecknar handl i ngens varaktighet och successiva utveckl ing och<br />
kal las där<strong>för</strong> ofull bordad handl ing el ler IMPERFEKTIV VERBFORM . Jag ska beteckna<br />
sådana verb med --- . Däremot betecknar exemplen i ( b) en ful l ständigt avsl utad<br />
handl ing och kal las PERFEKTIV VERBFORM och jag ska mar kera dessa verb med o .<br />
Man bör observera att de ol ika verbformerna inte uttrycker ol ika handl ingar,<br />
utan bara ol ika aspekter av ett och samma verb. Där<strong>för</strong> kan båda formerna <strong>för</strong>ekomma<br />
vid beskrivningen av en och samma situation/skeende. I <strong>för</strong>fl uten tid får<br />
dessa verb följande form :<br />
(a) razglezdae - imperfekt, 3 p.s. <br />
(b) razgleda - aorist, 3 p.s. C)<br />
Det finns två typer av verb i bulgari skan: vanl iga verb och refl exiva verb . Van-
- 122 -<br />
liga verb är dessa som bara består av en lexikal enhet. Refl exiva verb är de<br />
verb som innehål ler det refl exiva pronominet se el ler som spelar en viktig<br />
rol l och påverkar verbets lexikala och grammatiska betydel se. Ett refl exivt<br />
pronomen placeras normalt direkt <strong>för</strong>e verbet. Om verbet står initialt ; satsen,<br />
placeras ett refl exivt pronomen dock efter verbet.<br />
Av verbets grammatiska form <strong>för</strong> person syns vem som ut<strong>för</strong> handl i ngen (el ler<br />
påverkas av denna) och dennes atti tyder till den. Där<strong>för</strong> är subjektet inte en<br />
obl i gatori sk del av satsen . Det finns vissa verb som är omarkerade <strong>för</strong> person<br />
och som bara kan användas i 3:e pers . sing. Dessa tillsamma ns med alla refl exi ·<br />
va verb kan man använda <strong>för</strong> att beteckna opersonl ig erfarenhet och opersonl igt<br />
kopulativ och de motsvaras av den passiva konstruktionen i svenskan. Exempel :<br />
Vizda se - Det syns . . • Man ser<br />
Cuva se . • . - Det hörs . • • Man hör<br />
ustvuva se . • . - Det känns Man känner<br />
2. DIFFERENTIERING MELLAN FÄLTEN<br />
Om man nu går genom de ol ika fäl ten och jäm<strong>för</strong> perceptionsverben , visar det<br />
sig att al la verb <strong>för</strong> kopulativ och erfarenhet (inklusive opersonl ig erfarenhet<br />
och opersonl igt kopulativ) kräver ett komplement. Detta komplement kan<br />
vara en nomi nal fras , en adverbialfras , en adjektivfras el ler en hel sats .<br />
A . HANDLING:<br />
1. Syn .<br />
2. Hörsel .<br />
a ) Ivan gleda-se ptici-te. ( se-imp.3.s., te-best.pl .NP )<br />
I. tittade på fåglarna:<br />
b ) Ivan gleda- se sasredotoceno. ( se-imp .3p.s., ADV)<br />
I. tittade uppmärksamt.<br />
c ) Ivan gleda-se. (utan komplement )<br />
a) Ivan slusa-se radio. (se-imp . 3p.s., .!:)<br />
1. lyssnade på radio.<br />
b) Ivan slusa - se bez da kaze nesto. (VP)<br />
1. lyssnade utan att säga något.<br />
c) Ivan slusa- se . (utan komplement)<br />
1. lyssnade.
- 1 2 3 -<br />
3. Smak. a) Ivan opita supa-ta . (aor.3p.s., ta best.s.f .NP)<br />
I. smakade på soppan. (opita = pröv)<br />
b ) Ivan opita. (utan komplement)<br />
I. smakade på <br />
4. Lukt. a) Ivan po-mi risa pura-ta . ( aor. 3p . s . , ta-best .s.f.NP)<br />
L luktade på cigarren. (po-prefix = börja )<br />
b) Ivan po-mi ri sa. (utan komplement )<br />
I. luktade på <br />
5. Känsel . a) Ivan o-pipa kamka. (aor.3p.s., NP)<br />
I. kände på stenen. (-prefix = alla sidor)<br />
b) I van o-pi pa . (utan komp l ement)<br />
I. kände på <br />
B. ERFARENHET:<br />
l. Syn . a ) Ivan vida-se ptici-te . (imp.3p.s., best.pl .NP )<br />
I. såg fåglarna.<br />
b) Ivan vidja vsino. (aorist 3p.s., ADV)<br />
1. såg a 11 t.<br />
c) Ivan vidja/vitda-e (omöjligt utan komplement)<br />
2. Hörsel . a) Ivan uva-e radio-to. (imp.3p.s., to-best.s.n.)<br />
L hörde rad i on.<br />
b) Ivan u e toj vleze. (aor.3p.s., BS)<br />
I. hörde att han kom in.<br />
c) Ivan uva-e dobre . (imp.3p.s. , ADV)<br />
I. hörde bra .<br />
d) Ivan uva-e ( omöjligt utan komplement)<br />
I. hörde <br />
3. Smak. a) Ivan useti vkusa na limon v supa-ta . ( aor.3p.s., NP)<br />
I. kände smaken av citron i soppan.<br />
b) Ivan poustvuva vkusa na limon. ( aor.3p.s., NP)<br />
I. kände smaken av citron.<br />
c) Ivan useti/poustvuva vkusa ( omöj ligt)<br />
I. kände smaken <br />
4. Lukt .<br />
a) Ivan useti mirizma na pura v stajata . (aor.3p.s.NP)<br />
I. kände lukten av cigarr i rummet.
- 124 -<br />
b) Ivan poustvuva mi rizma na pura . (aor.3p.s., NP)<br />
I. kände lukten av cigarr.<br />
c) Ivan useti/poustvuva mi ri zma (omöjligt)<br />
I. kände lukten <br />
5. Känsel . a) Ivan useti/poustvuva edin kamk pod kraka si .<br />
(aor.3p.s., NP, pod = under, si = sin)<br />
I. kände en stor sten under sin fot.<br />
b) Ivan useti ce edna mravka laze-e po kraka mu .<br />
(aor.3p.s., BS (imp .3p.s., e = att , = hans))<br />
I. kände att en myra kröp upp<strong>för</strong> benet.<br />
c) Ivan useti/poustvuva (omöjligt)<br />
I. kände <br />
C. KOPULATIV:<br />
l. Syn .<br />
a) Ivan izgleda-e ten. (imp.3p.s., en-s.m.ADJ )<br />
I. såg ledsen ut.<br />
b) Ivan izgleda-e kato malko momce. (imp.3p.s., NP)<br />
I såg ut som en liten poj ke.<br />
c) Ivan izgleda-se (utan komplement)<br />
I. såg ut <br />
2. Hörsel . a) Ivan izglezda-se taz-en . ( samma som C.l .a.)<br />
I. lät ledsen.<br />
Glas-at na Ivan bese tazen . (bese = vara imp.3p.s.)<br />
(röst-en av I. vara ledsen, ADJ )<br />
b) Ivan izglezda-se kato mal ko momce. ( se C.l.b.)<br />
Glas-at na Ivan bese kato na mal ko momce .<br />
(röst-en av I. vara som av liten poj ke)<br />
I. lät som en liten poj ke.<br />
c) Ivan zvuce-se (omöjligt)<br />
I. lät <br />
3. Smak .<br />
a) Supa-ta ima-e vkus na limon . (imp.3p.s. , NP)<br />
(soppa-n hava smak av citron)<br />
Soppan smakade citron .<br />
b) Supa-ta bee vkusn-a. (imp.3p.s., a-s .f.ADJ)<br />
(soppa-n vara god)<br />
Supa-ta ima-e hu bav vkus . (imp.3p.s.)<br />
(soppa-n hav a god smak)<br />
Soppan smakade gott .
- 125 -<br />
4. Lukt. a) Ivan mi rie-e na pira . (imp.3p.s., )<br />
I. luktade cigarr.<br />
b) Ivan miri e-e hubavo. (imp.3p.s., DV)<br />
I. luk tade gott.<br />
c) Ivan miris-e. (utan bestämning - negativt)<br />
5. Känsel . a) Not-t bee ostr. ( vara-imp.3p .s., DJ-m.s.)<br />
D. OPERSONLIG ERFARENHET :<br />
Kniven kändes vass.<br />
b) Ivan poustvuva kamka studen kogato sedna na n ego.<br />
I. känna(ao r.) sten kal l när/då sitta på den)<br />
Stenen kändes kall, då l. satte sig på den .<br />
O. Omarkerad - anger ej sinnesmodalitet: lii s i = det märks<br />
l. Syn .<br />
<br />
a) Vitda se mnogo dobre . (pres., -refl .pr. , ADV)<br />
Det syns väldigt bra.<br />
b ) Vitda se e Ivan e tten . (pres ., !-att, BS)<br />
Det syns att I. är ledsen .<br />
c) Vizda se (omöjligt)<br />
2. Hörsel . a) C uva se 1050. (pres., ADV)<br />
Det hörs dål igt.<br />
b) Cuva se ce Ivan e tazen . (pres., BS)<br />
Det hörs att I. är ledsen .<br />
c) Radio-to se cuva na nja kol ko kilometra . (pres .NP)<br />
Radion hörs flera kil ometer.<br />
v<br />
d) Cuva se (omöjligt)<br />
3. Smak. a) Po vkusa se usesta/custvuva ce v s upa-ta ima limon .<br />
(av smaken känns (pres .) att i s oppa-n finns citron)<br />
Det känns på smaken att soppan innehål ler citron .<br />
4. Lukt. a) Po mi rizma-ta se useta ce Ivan e pusi l v staja-ta .<br />
(på lukt-en<br />
känns (pres .)a tt I. röka (past parti e.)<br />
Det känns på lukten att l. har rökt i rummet.<br />
5. Känsel . a) Custvuva/usesta se ce kamaka e studen (pres . , BS)<br />
E. OPERSONLIGT KOPULATIV:<br />
Det känns att stenen är kal l.<br />
l. Syn . a) Izglezda ce ste val i snjag. (pres., SS , te-fu turum)<br />
Det ser ut som om det bl ir snö.
- L26 -<br />
b) Izgletda (utan komplement)<br />
2. Hörsel . a) Isglezda ce njakoj idva. ( pres ., BS)<br />
Det låter som om någon kommer.<br />
b) Tova zvuci dobre . ( pres ., ADV)<br />
Det låter bra .<br />
3. Lukt. a) Merise na nesto izgorjal -o. (pres ., Q- s .n.ADJ)<br />
Det luktar som om något brinner.<br />
b) Merise (utan komplement)<br />
4. Smak. a) Ima vkus kato ce az sam pravil supa-ta .<br />
(hava sma k som om jag laga ( pres .partic.) soppa-n)<br />
Det smakar som om jag själv lagat soppan.<br />
5. Känsel . a) Izdlezda ce Ivan e otvori l prozoreca.<br />
Det känns (verkar) som om I. har öppnat fönstret.<br />
b) Izglezda ce esen-ta idva skoro. (pres ., BS)<br />
Det känns (verkar) som om hösten snart kommer.<br />
Som framgår av exemplen och av fi gur l. finns det ingen differentieri ng mel lan<br />
de kopulativa verben <strong>för</strong> syn och hörsel och mel lan opersonl igt kopulativ <strong>för</strong><br />
syn , hörsel och känsel . I stället använder man ett mera allmänt och neturalt verb<br />
izglezda = verka . vars stam är gemensam med perceptionsverbet <strong>för</strong> syn (handl ing ).<br />
För att markera skillnaden mel lan de två sinnesmodal i teterna kan man göra en omskrivni<br />
ng av följa nde typ : Glasat na Ivan bese tazen . ( Ivans röst var ledsen.)<br />
Det finns i princip ett verb som direkt motsvarar låta i svenskan . men det kan<br />
bara <strong>för</strong>ekomma när subjektet är någon ljudkäl la (eller produkt av denna) + ADV.<br />
Exempel :<br />
Glasat na Ivan zvucese tazno.<br />
( Ivans röst lät ledsen.)<br />
Kambanata zvucese monotonno.<br />
(Kl ockan lät monoton . )<br />
el ler i uttryck som :<br />
Tova zvuci stranno/dobre .<br />
(Det låter konstigt/bra . )<br />
Presenta na pticite zvucese oste v usite mu .<br />
(Fåglarnas sång ri ngde fortfarande i hans öron.)<br />
För opersonl ig erfarenhet finns det även en övergripande och omarkerad term som<br />
kan användas om alla sinnesmodaliteter: lici si. Verbet har inte exakt motsvarighet
- 127 -<br />
i svenskan, men man kan översätta det med det märks +<br />
Exempel :<br />
Lic i si<br />
Lic i si<br />
Lic i si<br />
v<br />
ce<br />
v<br />
ce<br />
v<br />
ce<br />
Ivan e tazen. (Det märks att I. är ledsen. )<br />
en nyans av säkerhet.<br />
v supata ima limon . (Det märks att soppan innehål ler citron .)<br />
nozat e natocen skoro . (Det märks att kni ven är nysl i pad . )<br />
De kopulativa verben <strong>för</strong> sinnesmodal i teterna smak och känsel saknas också i det<br />
bulgariska språket. För smak använder man kopulan e =<br />
el ler ima vkusa na =<br />
ha smak av + NP (t ex smaka citron , ha sma k av citron). Verbet<br />
usesta/custvuva =<br />
vara + ADJ (t ex smaka gott)<br />
känna <strong>för</strong>ekommer inte när subjektet är icke-levande. I<br />
stäl let sätts ett levande subjekt el ler verb <strong>för</strong> opersonlig erfarenhet i huvudsatsen<br />
och kopulan =<br />
vara i bisatsen.<br />
v<br />
Custvuva se ce noza t e osta r. (Det känns att kniven är vass. )<br />
Ivan poc ustvuva ce nozat bese ostar. (Ivan kände att kni ven var vass.) - det<br />
är Ivan som känner och inte kni ven .<br />
Som svenskan har bul gariskan tre verb med o lika värderingar <strong>för</strong> perception av<br />
lukt: meria = lukta (neutralt), uhaja = dofta (positivt) och smrdja/vonja =<br />
stinka (negativt) . När det neutrala verbet står utan någon bestämning tol kas det<br />
negativt. I al la andra fal l får verbet sin betydelse från sammanhanget. Ibl and kan<br />
man använda verb med positiv eller negativ värdering tillsammans med ett komplement<br />
som har motsatt mening <strong>för</strong> att uttrycka ironi . T ex "Gud, vad du stinker parfym<br />
! II<br />
3. PREFIXENS FUNKTION. FöRÄNDRING AV VERBENS BETYDELSE<br />
Typiskt <strong>för</strong> bulgariskans verbsystem är användning av suffix och särs kilt prefix<br />
<strong>för</strong> bi l dande av ol ika verbformer. Detta har två konsekvenser <strong>för</strong> det nybi ldande<br />
verbet - å ena sidan in<strong>för</strong>s någonting nytt i den lexikala betydelsen, å andra<br />
sidan <strong>för</strong>ändras det ursprungl iga verbets ofull bordade form till ful l bordad form<br />
hos det nya verbet. Den nya extra betydelsen hos verbet är en orsak till att<br />
verbets aktionsart <strong>för</strong>ändras. Ett och samma prefix kan <strong>för</strong>bindas med ol ika verb<br />
och uttrycka ol ika aktionsart och tvärtom , en och samma aktionsart kan representeras<br />
av ol ika prefix. Gemensamma semantiska komponenter <strong>för</strong> aktionsarten är:<br />
ri ktning , aspekt (början/slut av handl ingen) och intensitet. De <strong>för</strong>sta två beskriver<br />
kvali tet-karakteri stiska drag hos verbet , medan den sista - intensiteten -
OPERSONLIGT<br />
KOPULATIV<br />
isglezda<br />
(det verkar)<br />
I<br />
i ,<br />
I-'<br />
N<br />
CJ:)<br />
Figur l<br />
OBSl Al la verb är i presens l.per.sing. (bulgariskan saknar infinitivform)<br />
sinnesrnodal<br />
i tet<br />
HANDLING ERFARENHET KOPULATIV<br />
OPERSONLIG<br />
ERFARENHET<br />
[ l i ti s i<br />
I<br />
SYN<br />
gledam vizsdam<br />
HöRS EL<br />
sluam cuvam<br />
i zglezdam<br />
.............<br />
(zvuca)<br />
vizda se<br />
( refl . pr.)<br />
SMAK<br />
LUKT<br />
KÄNSEL<br />
vkusvam/ pocustvuvam ima vkusa na<br />
opitvam vkusa na<br />
'ha smak av '+NP<br />
-<br />
( = pröva) e + ADJ<br />
'känna smak av '<br />
'vara ' T3P. s.)<br />
pocustvuvam<br />
mirizma na<br />
• •<br />
v<br />
• •<br />
po-ml rlsa<br />
(pref. ) 'känna lukt av '<br />
o-pipam/ na-eipam/<br />
usestam/ usestam/<br />
v<br />
ml rl sa<br />
cus tvuvam pocustvuvam 'vara ' - 3p. s .<br />
e<br />
po vkusa se<br />
Custvuva<br />
'av smaken<br />
känns '<br />
po mirizmata<br />
- v<br />
se custvuva<br />
'av lukten<br />
känns '<br />
usesta sel<br />
custvuva se<br />
ima vkusa<br />
. 'ha smak '-3p.s.<br />
• • v<br />
, mlr lSe<br />
·<br />
(3p.s.)<br />
izglezda<br />
(opers .V+r.pr.) (det verkar)<br />
l _ __
- l29 -<br />
anger verbets kvantitet.<br />
A. Intensitet<br />
a) na - processen ( den verbala handl ingen) har svag verkan :<br />
Ivan nami risvae na pura .<br />
(I. luktade lite grann cigarr.)<br />
b) po - handl i ngen sker inom ett begränsat tidsintervall och/el ler liten<br />
grad:<br />
Ivan pogleda pticite.<br />
(I. ti ttade ett tag på fåglarna.)<br />
c) raz - handl i ngen sker i väldigt stor grad och mycket intensivt:<br />
t vetjata se razmi risaha silno.<br />
B. Riktning<br />
( Blommorna börj ade dofta mycket starkt. )<br />
a) v - handl i ngen är ri ktad inåt:<br />
Ivan se lezdase v tamnoto.<br />
(I. stirrade in i mörkret.)<br />
b) o/u - handl i ngen ut<strong>för</strong>s åt alla hål l och i stort omfång:<br />
Ivan se g leda. (I. såg sig om. )<br />
Ivan se oslusa. (I. lyssnade åt alla håll.)<br />
c) pod - handl i ngen ut<strong>för</strong>s i ri ktning neråt; abstrakt:<br />
C. Aspekt/aktionsart<br />
att göra någonting i heml ighet:<br />
Ivan podslusvase zad vratata .<br />
(I. smyglyssnade vid dörren .)<br />
a) do - handl i ngen ut<strong>för</strong>s till en viss gräns el ler slut:<br />
Ivan doslusa pri kazkata .<br />
( I. hörde sagan till slut. )<br />
Ivan dogleda filma.<br />
(I. såg fi lmen till sl ut/hela fi lmen.)<br />
b) za - början av en handl ing:<br />
Ivan se zaslusa v radioto.<br />
(I. började lyssna på<br />
Ivan se zB9leda v tamnoto.<br />
radion.)<br />
(I. börj ade titta i mörkret.)<br />
c) iz - handl i ngen är fullständigt avsl utad:<br />
v<br />
Cvetjata se izmiri saha .<br />
(Bl ommorna slutade lukta. Blommornas doft tog slut. )
- 130 -<br />
d) pre - handl i ngen har överstigit den normala gränsen: upprepnin g.<br />
Ivan pregleda knigite.<br />
(I. tittade igenom böckerna . )<br />
e) pro - mycket abstrakt betydelse; handl ingen ut<strong>för</strong>s <strong>för</strong> <strong>för</strong>sta gången :<br />
Ivan progleda izvednaz .<br />
(l. började plötsl igt se. )<br />
f) s(a) - inkoativ: Ivan sagleda purata.<br />
(l. fick syn på cigarren . )<br />
g) pri - med perceptionsverb <strong>för</strong> erfarenhet - handl ingen bl ir overkl ig<br />
(svarar mot 'tycka sig' i sv.)<br />
Ivan mu se pr;v;zdaha prizraci .<br />
( I. tyckte sig se spöken.)<br />
Ivan mu se pricuvaha prizraci .<br />
(I. tyckte sig höra spöken .)<br />
OBS!<br />
mu - perc.pron.mask.dativ<br />
se - refl .pron .<br />
verbet - imp.3p.ol . ( syftar på 'spöken ' )<br />
Bul gariskan är inte ett kasus-språk. Enbart hos de personl iga pronomena <strong>för</strong>ekommer<br />
fyra kasusformer: nominativ ( subjektsform ) , dativ, ackusativ (objektsform) och<br />
geni tiv ( attributiv) . Både ackusativ och dativ har två former - ful l form och<br />
<strong>för</strong>kortad form , men den ful la formen av dativen betra ktas som en arkaism och används<br />
ytterst sällan i det moderna språket. Den tenderar att <strong>för</strong>svinna fu llständigt<br />
och ersättas med prepositionen na + ackusativ ( ful l form) och/el ler med den<br />
<strong>för</strong>enklade dativformen. De <strong>för</strong>kortade varianterna av dativen och ackusativen är<br />
enkl itiska, dvs de får ingen betoning i löpande tal och är flyttbara . De ful la och<br />
<strong>för</strong>kortade pronomena kan <strong>för</strong>ekomma samtidigt i satsen. Om man ersätter 'Ivan ' i<br />
de sista exemplen med ett personl igt pronomen , bl ir meningen följande :<br />
Na nego mu se privifdaha prizraci .<br />
(full ( 3psm) + <strong>för</strong>kortad + refl .pr . + verb (3p.pl .) + nom.)<br />
Han tyckte sig se spö ken .<br />
Na mene mi se privifdaha prizraci .<br />
(ful l (lps) + <strong>för</strong>kortad + refl .pr. + verb + nom. )<br />
Jag tyckte mi g se spö ken .<br />
De reflexiva pronomena se (ackusativ) och (dativ) ersätter ett objekt som är<br />
identiskt med subjektet i satsen. De kan inte uppträda som subjekt och där<strong>för</strong> har<br />
de inte nomi nativ kasusform.
- 131 -<br />
Prefixens lexikala betydel se kan undersökas genom transformations- och substitutionstest,<br />
dvs man jäm<strong>för</strong> verb u tan prefix med verb som innehåller sådana och<br />
iakttar vilka <strong>för</strong>ändringar som sker i satserna (hur prefixets betydel se återges<br />
av de andra satsdelarna) . Majoriteten av dessa prefix är vanl iga prepositi oner i<br />
bulgariskan. Men denna sorts test är inte tillräckligt eftersom det i nte kan<br />
tillämpas vid analysen av alla semantiska nyanser som har ol ika grad av abstraktion.<br />
4. DIREKT OCH INDIREKT PERCEPT ION<br />
Liksom i svenskan kan man också<br />
bulgariskan göra en distinktion mel lan direkt<br />
och indirekt perception. Direkt perception uttrycks genom : (l) direkt objekt +<br />
da ( infinitivmärke) + V ( alltid presens) - eftersom verben i språket saknar infiniti<br />
vform används da = att + verbets presensform - el ler genom : ( 2) bisatsen<br />
inl eds med kak = hur + verb i lämpl igt tempus. Exempel :<br />
a) Syn . ( l) Ivan vidja Petr da se kpe .<br />
(ao r.3p.s.) ( refl .pr.)(pres .3p.s.)<br />
Ivan såg Peter duscha .<br />
( 2) Ivan vidja kak petar se kapese .<br />
( aor.3p.s.) ( refl .pr.)(imp.3p.s.)<br />
Ivan såg hur Peter duschade.<br />
b) Hörsel . (l) Ivan c u Peta r da se kac va po sta lbite.<br />
(aor.3p.s.) ( refl .pr. )(pres.3p.s.)<br />
Ivan hörde Peter gå upp<strong>för</strong> trappan.<br />
( 2) Ivan c u kak Petr se kac vase po sta lbite.<br />
(aor.3p.s. ) ( refl .pr.)(imp.3p.s.)<br />
Ivan hörde hur Peter gick u pp<strong>för</strong> trappan.<br />
c) Känsel . (l) Ivan useti edna mravka da lazi po kra ka mu .<br />
( aor.3p.s.) (pres .3p.s.) ( hans)<br />
Ivan kände en myra krypa upp<strong>för</strong> benet.<br />
( 2) Ivan useti kak edna mravka lazese po kraka mu.<br />
(aor.3p.s.)<br />
( imp.3p.s.)<br />
Ivan kände hur en myra kröp upp<strong>för</strong> benet,
- 132 -<br />
Det direkta obj ektet står al ltid i ackusativ . Om man använder personl iga pronomen<br />
i stäl let <strong>för</strong> egennamn el ler substantiv, framgår detta tydl igt. Ofta dubbl eras<br />
det direkta objektet genom de personliga pronomenas ackusativa former el ler genom<br />
substantiv och personl igt pronomen i ackusativ. Genom denna dubblering <strong>för</strong>stärks<br />
skillnaden mel lan objekt och subjekt i satsent eftersom substantiv inte kasusböjs<br />
i bulgariskan. Om obje ktet står i början av meningen på subjektets plats , reducerar<br />
dubbleri ngen av objektet oklarheten och fl ertydli gheten . Ex.:<br />
Nego go vidja Ivan da se kape.<br />
(full ack. + <strong>för</strong>k.ack. + aor.3p.s. + I. + da + V)<br />
honom - såg - I. - duscha<br />
Neja ja cu Ivan.<br />
(full ack. 3psf + <strong>för</strong>k.ack.3psf + aor. 3ps + subj )<br />
henne - hörde - Ivan<br />
O + 01 + V + S<br />
Vid vänsterutflyttning <strong>för</strong>ekommer t o m tre objekt: substantiv/egennamn +<br />
form av personl igt pronomen + <strong>för</strong>kortad form :<br />
Petar, nego go vidjah da se kape .<br />
full<br />
O 01 0"<br />
Peter, - honom - såg - jag - duscha<br />
Maria, neja ja cuh da se kac va po stalbite.<br />
O 01 01 1 (aori st lp.s.) . . . • .<br />
Maria, - henne - hörde - jag - gå - upp<strong>för</strong> trappan<br />
Indirekt perception uttrycks genom en vanl ig att-bisats vars subjekt står i nominativ.<br />
Bisatsens tempusform behöver inte överensstämma med huvudsatsens .<br />
Ivan vidja ce toj se kape/kapese.<br />
(aor. )(a tt) (pres . ) / ( imp.)<br />
Ivan såg att han duschade.<br />
Ivan useti ce edna mravka lazi/lazese po kraka mu .<br />
(aor. )(a tt)<br />
(pres . )/(imp.)<br />
Ivan kände att en myra kröp upp<strong>för</strong> benet.<br />
Sammanfa ttningsvis kan man säga att bulgariskan och svenskan visar j äm<strong>för</strong>el sevis<br />
många likheter med avseende på perceptionsverben . Skillnader <strong>för</strong>ekommer i graden<br />
av differentiering mel lan delfäl ten och pga de två språkens ol ika struktur, dvs<br />
lexikal a och grammatiska uttrycksmedel.
- 1 33 -<br />
LITTERATUR<br />
Viberg , Ake (1980) , Tre semantiska fält ; svenskan och några andra språk,<br />
SSM Rapport 7, Inst <strong>för</strong> <strong>lingvistik</strong>, Stockhol ms universitet.<br />
Gramati ka na bul garskija ezik (1978) , Det bulgari ska språkets grammatik,<br />
Sofia.