Ladda ner hela numret som pdf - Till Liv
Ladda ner hela numret som pdf - Till Liv
Ladda ner hela numret som pdf - Till Liv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Lär känna Herden<br />
Gå bibelskola – du också! rEPOrTaGE Ske din vilja FaDEr VÅr<br />
Sista akten aPOsTLaGÄrNINGarNa Konferens i Slovakien rEsa PÅ GÅNG<br />
Trygghet och ängslan PsaLM 27<br />
Grymt tryggt! aNDakT<br />
45 kr
Jesus sade: Jag är den gode herden. JOH. 10:11.<br />
OMSLAGSBiLD: JOAKiM BUcHWALD<br />
Låt oss lära känna honom, låt oss sträva efter kunskap om Herren.<br />
Så visst <strong>som</strong> gryningen skall han träda fram, han skall komma till<br />
oss <strong>som</strong> ett regn, ett vårregn <strong>som</strong> vattnar jorden. HOS. 6:3<br />
April<strong>numret</strong>s innehåll<br />
3 I fokus – Varifrån<br />
LArS GÖrAN BrANDt<br />
4 Gå bibelskola – reportage och intervjuer<br />
KriStiNA PANDUrOVic OcH MAriA StUrESSON<br />
11 Fader vår – Ske din vilja<br />
GUStAV BÖrJESSON<br />
12 Ord till liv – Grymt tryggt!<br />
FrEDriK cArLSSON<br />
14 Månadens förklaring – Bön<br />
15 Saxat & utblickar<br />
16 Trygghet och ängslan – Psalm 27<br />
iNGEMAr rÅDBErG<br />
18 Personporträtt – Johan Calvin<br />
MArKUS HEctOr<br />
20 På tråden med Filip Nilsson<br />
Kort & gott – Tonårsläger och kyrkbygge<br />
21 Du behövs på läger! – en intervju<br />
BEtty SVENSSON<br />
22 Missionskonferens i Slovakien<br />
PEr HENriKSSON<br />
23 Sista akten – Apg. del 9<br />
EriK J. ANDErSSON<br />
26 Vilja till försoning – mission i Kenya<br />
KAriN G. EKStrÖM<br />
27 ELM-nytt & info<br />
28 Musikskolan i Asmara – mission i Eritrea<br />
BArNABAS MEBrAtHU<br />
30 Öppet forum • Andakt av C.O. Rosenius<br />
30 Bibelläsningsplan<br />
32 Som när ett barn<br />
HANS HALLEBO<br />
rEDakTÖrEN Har OrDET<br />
Lär känna Herden!<br />
DET HÄNDEr aTT MaN kOMMEr PÅ sIG sJÄLV med att man<br />
hellre klagar än tar fram det positiva – och det finns<br />
en risk att fastna i klagan. Men det är viktigt att fråga<br />
sig: Hur lever jag mitt liv Prioriterar jag rätt I en<br />
kristen tidning oroar sig skribenten för situationen i<br />
kyrkor och samfund: ”Vi har ett tomrum <strong>som</strong> behöver<br />
fyllas när bönelivet tynar, bibelläsningen upphör<br />
och vittnesbördet tystnar. Detta är den kristna församlingens<br />
livsproblem i dag. Nutidsmänniskan har<br />
inget intresse för religiöst svammel, inte heller av<br />
djupa teologiska diskussio<strong>ner</strong>. Vi ska ha en gedigen<br />
bibelkunskap <strong>som</strong> leder till omvändelse och ett helgat folk.”<br />
Den djupa teologin har sin plats, den behöver särskilt rusta våra ledare,<br />
och i Bibeln uppmanas vi alla att vara beredda att ge skäl för vår<br />
tro. Då är det lämpligt att slå ett slag för att gå bibelskola. Ta vara på<br />
de möjligheter <strong>som</strong> finns till fördjupning – i din närhet, kortare kurser,<br />
kvällsundervisning eller bibelskolan på Internet. Vi <strong>som</strong> provat på kortare<br />
kurser, eller hittat en bibelskola på deltid i vår stad, är tacksamma<br />
för dessa möjligheter. Inspirera gärna ungdomar till att satsa ett år på<br />
bibelskola! Här får vi möta några med ELM/ELUanknytning <strong>som</strong> hittat<br />
olika bibelskolor.<br />
Men vi bör också ta efter dem i Berea (Apg. 17:11) och alltid undersöka<br />
om det är <strong>som</strong> det sägs. Och be om att Guds vilja sker i våra liv – så<br />
att vi i allt följer vår Herde. Vår resa genom Apostlagärningarna avslutas<br />
nu, men Andens verk är inte slut. Även i dag omvänds människor till tro<br />
på Jesus Kristus. För den Gud <strong>som</strong> uppväckt sin Son från de döda är allt<br />
möjligt. Han kan komma med ett vårregn <strong>som</strong> vattnar jorden.<br />
EVa aNDErssON<br />
till.liv.red@telia.com<br />
MÅNaDENs CITaT<br />
HÄr VILL VI ÅTErGE ETT TÄNkVÄrT CITaT – och tar gärna emot ord <strong>som</strong> du nyligen stannat till inför eller <strong>som</strong> gett dig livsmod. Det kan vara från<br />
en bok, en predikan, en tidning, en sång eller en vän… Mejla till till.liv.red@telia.com eller skicka till till <strong>Liv</strong>, Sandgatan 14B, 223 50 Lund.<br />
Väckelsefolket har ofta kallats läsare – inte utan anledning. Uppbyggelselitteratur<br />
har ofta legat på deras köksbord och nattduksbord. Andaktsböcker och annan<br />
kristen litteratur har gett näring och styrka hos ge<strong>ner</strong>atio<strong>ner</strong> av läsare.<br />
Ur JESUSGLÄJDE – BIBELTILLIT – MISSIONSIVER (kUs 100 År)<br />
2 4 • 2008
I FOkUs<br />
Älskade broder, följ inte<br />
dåliga exempel utan goda.<br />
Den <strong>som</strong> gör det goda<br />
tillhör Gud. 3 JOH. 1:11<br />
Varifrån<br />
DET sTÄNDIGa MEDIEFLÖDET innehåller sällan goda nyheter.<br />
Våra nyhetsorgan är i stället oftast staplade<br />
med ledsamheter: mobbning, bedrägerier, inbrott,<br />
misshandel – eller ännu värre: våldtäkter, mord,<br />
dödssprängningar. Det är ingen ände på grymheterna.<br />
Ändå lever övertygelsen om den goda människan<br />
stark bland oss. Och – människor kan verkligen<br />
vara uppoffrande, tålmodiga och kärleksfulla.<br />
För att inte tala om värmen och livsglädjen i ett par<br />
leende barnaögon!<br />
På 1960talet gjorde psykologen Stanley Milgram<br />
en serie omtalade experiment. Försöksperso<strong>ner</strong><br />
utsatte medmänniskor för vad de trodde var elektriska<br />
stötar. Milgram hade i förväg frågat ett stort<br />
antal kollegor när de trodde att försöksperso<strong>ner</strong>na<br />
skulle vägra ge starkare stötar. Nästan alla gissade<br />
att detta skulle ske vi en mycket låg strömstyrka.<br />
De hade fel. Två tredjedelar av försöksperso<strong>ner</strong>na<br />
lydde order och gick ända upp till den starkaste stöten<br />
på skalan! Hur kunde detta ske<br />
Bakgrunden till Milgrams experiment var andra<br />
världskriget. Många överraskades av hur till synes<br />
friska och socialt välanpassade människor kunde<br />
göra sig skyldiga till mord, tortyr och andra övergrepp<br />
mot civila. Och – på tal om leende barna ögon<br />
– visst är det är svårt att tänka sig Adolf Hitler <strong>som</strong><br />
en munter, rosenkindad liten parvel. Niklas Lindgren,<br />
alias Hagamannen, likaså. Därför upprörs<br />
också människor när Hitler beskrivs <strong>som</strong> alltför<br />
mänsklig, <strong>som</strong> i den historiska filmen Undergången.<br />
Och att Lindgren verkar vara så vanlig förbryllar<br />
många. Fortfarande gör lokala medier reportage<br />
om Lindgren i demoniserande riktning. Han får<br />
inte vara en av oss!<br />
För nu ett bra tag sedan satt vi några vid ett fikabord<br />
på en helt vanlig svensk arbetsplats och diskuterade<br />
människans väsen – ond eller god Det är<br />
inte så ofta det sker, och för ovanlighetens skull kom<br />
vi ett stycke på väg i vårt reflekterande. Inte så att vi<br />
nådde samförstånd, men majoritetsuppfattningen<br />
stod klar, om än uppgivet och nästan i affekt: Vi<br />
måste tro på den goda människan, annars har vi ju<br />
inget hopp! Det är den gudsfrånvända människans<br />
svar.<br />
Det var också upplysningsfilosofins svar. Den och<br />
deras efterkommande talar om teodicéproblemet<br />
<strong>som</strong> teologins stora problem. Men – <strong>som</strong> författaren<br />
Christian Braw påmin<strong>ner</strong> om i essäsamlingen<br />
Mellan tid och evighet – frågan om det ondas ursprung<br />
är ett ännu större problem för filosofin. Var<br />
har det onda sitt ursprung, på den jord <strong>som</strong> alltmer<br />
uppfylls av den goda människan Den vanligaste<br />
förklaringen är att det är omständigheterna <strong>som</strong><br />
gör människor onda. Orsaken är samhällsstrukturer,<br />
maktordningar och annat hemskt. Mönstret går<br />
igen: problemet måste flyttas utanför oss!<br />
Kampen mellan ont och gott kommer att pågå<br />
till tidens slut. Men den utkämpas inte i första hand<br />
mellan människor, utan inom människor. Vi har<br />
orm i barmen <strong>som</strong> vi varken kan springa ifrån eller<br />
prata bort. Men vi är inte ensamma i vår nöd.<br />
Martin Luther beskriver människolivet <strong>som</strong> ett rör,<br />
öppet upptill för att ta emot allt gott från Gud, och<br />
öppet nedtill för att i kärlek låta allt strömma ut till<br />
nästan. Vi kan inte vräka det onda i oss överbord,<br />
men vi kan låta oss fyllas på av det goda från Gud.<br />
Lars GÖraN BraNDT, till <strong>Liv</strong>s redaktionsråd<br />
LArS-GÖrAN BrANDt<br />
lgbra1@hotmail.com<br />
4 • 2008 3
REPORTAGE • GÅ BIBELSKOLA!<br />
Gå bibelskola!<br />
När dina ord öppnas, ger de ljus och<br />
skänker förstånd åt enkla människor.<br />
Ps 119:130<br />
ta dig tid att gå bibelskola – efter gymnasiet<br />
eller mitt i livet. På heltid eller deltid. Fördjupa<br />
dig i Bibeln, och låt det påverka ditt<br />
liv och din syn på samtiden.<br />
De fl esta intervjuerna i reportaget har gjorts av ELUs ungdomsledare Kristina Pandurovic och<br />
Maria Sturesson – själva elever på Strandhems Bibel- och lärjungaskola förra året. Varmt tack för<br />
allt arbete ni gjort! tack också till alla er <strong>som</strong> låtit er intervjuas.<br />
reportaget är sammanställt av Eva Andersson.<br />
4 4 • 2008
strandhems bibelskoleklass 1992.<br />
Jag gick bibelskola på 1900-talet<br />
Här får du möta människor i olika åldrar <strong>som</strong> gått eller nu går bibelskola – säkert är att ingen har ångrat<br />
sig! Först ut är Fredrik carlsson, i dag präst i Kviinge och Knislinge-Gryts församlingar, strax norr om Kristianstad.<br />
Fredrik, var gick du bibelskola<br />
och när<br />
– Jag gick Strandhems bibelskola<br />
1992– 93. Först<br />
hade jag endast tänkt gå<br />
höstterminen, men ändrade<br />
mig och gick båda<br />
termi<strong>ner</strong>na.<br />
Jag hade hört lite om andra<br />
bibelskolor, <strong>som</strong> den på Helsjöns<br />
folkhögskola, men för mig var<br />
det självklart att gå på Strandhem. Det<br />
fanns egentligen inte några andra alternativ<br />
– bland mina vän<strong>ner</strong> sa man bara<br />
”bibelskolan” och då menade man<br />
Strandhems.<br />
Hur kunde en vanlig dag se ut då<br />
– Man hade lektio<strong>ner</strong> på förmiddag och<br />
eftermiddag, det var mycket teoretisk<br />
undervisning med rejäl bibelkunskap.<br />
Vi hade en hel del läxor, så en del<br />
av fritiden fick vi ägna åt dem. Vi var<br />
ett gäng <strong>som</strong> sporrade varandra till att<br />
läsa. Jag tyckte det var intressant och<br />
därför även kul med läxor. Vi hade en<br />
del prov också.<br />
Trots läxor och mycket undervisning<br />
fanns det självklart fritid. Vi var en<br />
sportgalen grupp <strong>som</strong> kunde spela innebandy<br />
till sena kvällar. Några i klassen<br />
– räknar inte med mig själv där – var<br />
väldigt musikintresserade och ägnade<br />
mycket tid till det.<br />
Vad betydde strandhems<br />
bibelskola för dig<br />
– Jag såg fram emot att<br />
gå bibelskola, och året<br />
på Strandhem blev ett<br />
mycket bra år med god<br />
gemenskap och bra bibelundervisning.<br />
Detta<br />
ledde sedan till ett fördjupat<br />
intresse för teologi och<br />
studier inom ämnet – före bibelskolan<br />
hade jag inget större intresse för<br />
teologi, utan det väcktes under detta<br />
år. Lärarna på Strandhem var mycket<br />
kunniga och jag upplevde det intressant<br />
med undervisningen.<br />
Jag kände även en kallelse till att<br />
prova på att predika, och till att bli<br />
korttidare (ungdomsledare i ELUs skolarbete),<br />
så efter året på Strandhem var<br />
det naturligt för mig att gå vidare <strong>som</strong><br />
korttidare. Både året på bibelskolan<br />
och <strong>som</strong> korttidare har betytt mycket<br />
för mig i mina studier i teologi senare.<br />
Jag fick mycket av stommen till kristen<br />
tro på Strandhem. På teologiprogrammet<br />
var det en del kritisk undervisning<br />
och där kände jag att jag hade nytta av<br />
det jag fått lära mig på bibelskolan. Där<br />
fick jag insikter att ha nytta av i teologistudierna.<br />
Under tiden jag läste teologi<br />
träffade jag ibland på mina lärare från<br />
bibelskolan och kunde då dela tankar<br />
med dem, om kurslitteratur och annat.<br />
Den bibeltrogna undervisningen och<br />
alla goda samtal med klasskamrater<br />
och lärare gjorde att jag verkligen blev<br />
rustad för livet.<br />
Är det något särskilt du minns från undervisningen<br />
– Ja, lektio<strong>ner</strong>na i själavård med Lars<br />
Artman, då vi läste och gick igenom<br />
Stengrunden av Bo Giertz. Detta var en<br />
god vägledning för det kristna livet, och<br />
jag har många gånger vänt tillbaka till<br />
denna bok. Den la pusselbitar i kristen<br />
tro på plats och lyfte samtidigt fram hur<br />
lag och evangelium förhåller sig till varandra.<br />
Den personliga kontakten med lärarna<br />
var god och jag kunde vända mig<br />
till dem när jag behövde prata eller behövde<br />
råd i något.<br />
Vi hade ett ämne <strong>som</strong> kallades ”evangelisation<br />
och mission” – då åkte vi i<br />
grupp iväg till barn och ungdomsgrupper,<br />
eller till äldre människor och sjöng<br />
och umgicks med dem.<br />
Du har själv några gånger de senaste åren<br />
varit på strandhem och undervisat. skolan<br />
har förändrats – hur ser du på det<br />
– Det är mycket positivt! Bibelkunskapen<br />
är fortfarande central, men nu är<br />
det mer praktisk tillämpning. Det är<br />
också därför den nu heter Bibel- och<br />
lärjungaskola.<br />
4 • 2008 5
REPORTAGE • GÅ BIBELSKOLA!<br />
Elever<br />
07/08<br />
Vi går<br />
bibelskola nu<br />
1. Varför valde du just<br />
den bibelskolan<br />
2. Hur ser en vanlig dag<br />
ut på skolan<br />
3. Vad är bra med din<br />
bibelskola<br />
GLIMÅkra FOLkHÖGskOLa (EFS) har en bibellinje<br />
där studier och praktiskt kristet arbete kombi<strong>ner</strong>as<br />
och målet är att fördjupa den kristna tron.<br />
Strandhems Bibel- och lärjungaskola är knuten<br />
till denna folkhögskola. Så här säger Stefan Johansson,<br />
kursansvarig, om bibellinjen:<br />
– Vår internationella bibellinje tar med<br />
dig på ditt livs resa. I det yttre går den<br />
till Etiopien, Tanzania, Storbritannien<br />
eller Broby. Men den längsta resan är<br />
<strong>som</strong> bekant den inåt! Under en dryg<br />
månad förbereder du dig för resan.<br />
Sedan finns du under sex månader i<br />
Afrika eller Broby (annan tid för Storbritannien).<br />
Den sista månaden använder<br />
vi till att reflektera kring vad året<br />
inneburit och hur vägen vidare ser ut.<br />
www.glimnet.se<br />
Emil Månsson, 20 år, Ängelholm,<br />
går på Bibelskola Göteborg.<br />
1. Den största anledningen till att det blev<br />
just Göteborg är att jag ska studera här<br />
framåt <strong>som</strong>maren. Sen var det nog mest ’en<br />
slump’ att jag råkade prata i telefon med en<br />
<strong>som</strong> hade kontakter där, så jag fick snabbt<br />
svar på alla mina frågor om just den bibelskolan.<br />
2. Måndag och tisdag träffas vi 8.45 för<br />
morgonbön tillsammans med alla i bygget.<br />
Kl. 9.15 drar den första lektionen igång.<br />
Det är tre lektio<strong>ner</strong> på förmiddagen och tre<br />
på eftermiddagen. På onsdagen är det lektio<strong>ner</strong><br />
på förmiddagen, sen är det praktik<br />
resten av veckan.<br />
3. På Bibelskola Göteborg får man god<br />
undervisning av duktiga lärare. Gruppen<br />
är inte jättestor, vilket ger goda förutsättningar<br />
för givande diskussio<strong>ner</strong>. I samma<br />
byggnad finns Församlingsfakultetens teologiutbildning,<br />
så är man diskussionssugen<br />
finns garanterat en bunt teologistudenter<br />
att brottas med!<br />
BIBELskOLa GÖTEBOrG fi nns på Församlingsfakulteten<br />
(FFG) <strong>som</strong> ligger i centrala Göteborg. Bibelskolan<br />
omfattar två termi<strong>ner</strong>. tiden delas lika mellan studier<br />
och praktik (credo eller någon församling) – men man<br />
kan också delta endast i studierna. Skolan vill hjälpa<br />
människor att fördjupa sig i Kristi Kyrkas rikedom och<br />
på så sätt ge en stabil grund för personligt kristenliv,<br />
hjälp att leva i Kyrkans gudstjänst, förbereda för vidare<br />
studier och utrusta för arbete i Guds rike.<br />
www.bibelskolagoteborg.se<br />
sigrid Töyrä, 19 år, kiruna, går på<br />
Fjellheim Bibelskole i Tromsø, Norge.<br />
1. Jag valde Fjellheim för att jag kände bäst<br />
till den, och jag hade också hört mycket<br />
gott om skolan. Den ligger inte heller så<br />
långt hemifrån.<br />
2. Vi börjar dagen vid åttatiden med frukost,<br />
morgonandakt och bön. Därefter har<br />
vi tre lektio<strong>ner</strong>, sen lunch och så tre lektio<strong>ner</strong><br />
fram till middag. Kvällar och helger är<br />
vi alltid lediga. Då umgås vi, spelar spel,<br />
idrottar, dricker kaffe …<br />
3. Det är otroligt god och bibeltrogen undervisning!<br />
Jesus är i fokus på alla lektio<strong>ner</strong>na.<br />
Lärarna lägger också stor vikt vid<br />
vår egen bibelläsning och att vi alla ska ha<br />
ett personligt förhållande till Jesus. Att få<br />
lära känna honom är det viktigaste och det<br />
centrala.<br />
Det finns också en bra församling och<br />
ungdomsförening att gå till på helgerna,<br />
och om man trivs uppe på fjälltoppar finns<br />
det gott om den varan i Tromsø.<br />
FJELLHEIM BIBELskOLE är världens nordligaste bibelskola<br />
och ligger centralt i tromsø. Skolan drivs<br />
av Norsk Luthersk Misjonssamband och omfattar ett<br />
läsår. Målet är bl.a. att eleverna ska bli stärkta i sin tro<br />
på Jesus, få en större bibelkunskap, lära känna sig<br />
själva och få tjäna i Guds rike med de nådegåvor Gud<br />
gett. Många elever kommer efter året på skolan ut i<br />
en missionstjänst. www.fjellheimbibelskole.no<br />
För dig <strong>som</strong> önskar mer fördjupning<br />
i Bibel och teologi!<br />
Gå på Församlingsfakulteten i Göteborg – den har<br />
teologisk undervisning och forskning med Bibel och<br />
bekännelse <strong>som</strong> grund och Guds rikes utbredande<br />
<strong>som</strong> mål. Anordnar även lärjungaskola kvällstid samt<br />
lördagsundervisning under terminen.<br />
www.ffg.se.<br />
6 4 • 2008
Ulrika Giselsson, 19 år, Eket,<br />
går på LMH i Hillerød, Danmark.<br />
1. När jag hörde mig för fick jag stort förtroende<br />
för LMH. Sen skulle det bli spännande<br />
att komma till ett nytt land, <strong>som</strong><br />
ändå inte är så långt hemifrån.<br />
2. Efter frukost och morgonbön har vi<br />
lektio<strong>ner</strong>, både på för- och eftermiddagen.<br />
Däremellan middag och längre fritid med<br />
möjlighet till enskild undervisning i sång/<br />
instrument. Efter lektio<strong>ner</strong>na är det fri tid<br />
då man kan sporta i idrottshallarna eller<br />
åka till simhallen. Vissa dagar kan man delta<br />
i evangelisation (på ett soldathem) eller<br />
vara med på nattmission.<br />
3. Här på LMH har jag fått lära mig att<br />
jag är frälst för Jesu skull – och inte för<br />
mina gärningars skull. Jesus har redan gjort<br />
ALLT! Jag äger en glädje och en frid <strong>som</strong><br />
jag inte hade innan jag kom hit. Jag önskar<br />
att fler ska få upptäcka detta, därför vill jag<br />
varmt rekommendera min bibelskola.<br />
Man får fördjupa sig i olika bibelböcker,<br />
men det finns även ämnen <strong>som</strong> t.ex. foto,<br />
musik och etik. Det anordnas en resa varje<br />
termin. Här finns det stor möjlighet till<br />
personliga samtal med lärarna. Men jag är<br />
mest tacksam för den tydliga och centrala<br />
undervisningen utifrån Bibeln.<br />
LMH i Hillerød, Luthersk Missionsforenings Højskole,<br />
finns på norra Själland i Danmark och den erbjuder<br />
både fem- och tiomånaders bibel- och högskolelinje.<br />
Målet med undervisningen är att eleverna ska utvecklas<br />
och mogna, få en personlig tro på Jesus Kristus<br />
samt att förmedla en kallelse till tjänst i Guds rike.<br />
www.lmh.dk<br />
Thomas Imberg, 20 år, Örkelljunga,<br />
går på Fjellhaug Bibelskole i Oslo.<br />
1. När jag hälsade på en kompis <strong>som</strong> gick<br />
här förra året kände jag att det kanske var<br />
något för mig. Kombinationen bibel och<br />
idrott var lockande – och Fjellhaug har verkligen<br />
infriat mina förväntningar.<br />
2. De första timmarna har alla vi i bibelskolan<br />
gemensamt, senare på dagen delas vi<br />
upp i våra klasser. Skoldagen början 8.45<br />
och slutar strax efter 15.00. Sen kan man<br />
ha egen tid med Gud, spela biljard eller<br />
bordtennis, ha aktiviteter på gym eller i en<br />
idrottshall – eller varför inte spela lite spel<br />
3. Fjellhaug lägger väldigt stor vikt det <strong>som</strong><br />
jag tycker är kärnan i kristendomen. För<br />
det första: Vad är frälsningen Detta pratas<br />
det mycket om på Fjellhaug och vi har<br />
bland annat gått djupare in i Romarbrevet<br />
och begreppet ”frälst på grund av tro”. Vilket<br />
ju är underbart!<br />
Och för det andra: Den gåvan från Gud<br />
måste få konsekvens i vår vardag. Av tacksamhet<br />
till Gud vill vi följa hans bud och gå<br />
ut med evangeliet. Skolan skickar ut många<br />
missionärer runt om i världen. Här får vi<br />
lära oss om missionen, både på ’bortaplan’,<br />
dvs. i utlandet, och om den på ’hemmaplan’,<br />
i vår familj, bland våra vän<strong>ner</strong> m.fl.,<br />
och <strong>som</strong> är precis lika viktigt!<br />
Fjellhaug Bibelskole i Oslo drivs av Norsk Luthersk<br />
Misjonssamband. Skolan har en bibelskola med<br />
fyra linjer: en gemensam bibeldel och tillvalen idrott,<br />
musik, samhälle och tjänst. Kreativitet och ungdomligt<br />
liv präglar skolan, samtidigt <strong>som</strong> Guds Ord och<br />
missionen är bärande tema i miljön.<br />
www.fjellhaug.no<br />
Henrik Nilsson, 21 år, Åsljunga, går på<br />
Johanneskyrkans bibelskola i Halmstad.<br />
1. Jag valde den här bibelskolan efter<strong>som</strong><br />
den inriktar sig mycket på evangelisation<br />
och församlingsplantering. Några kompisar<br />
<strong>som</strong> gått här rekommenderade den, och<br />
när jag var på besök i församlingen märkte<br />
jag att det var här jag ville gå.<br />
2. En vanlig dag inleds med morgonbön i<br />
kapellet 8.15. Därefter har vi lektio<strong>ner</strong> fram<br />
till 12.15 med en halvtimmes fikarast. Sen<br />
serveras det lunch och på eftermiddagarna<br />
finns det möjlighet att ha ett deltidsjobb, om<br />
man kän<strong>ner</strong> för det. Men samtidigt har vi en<br />
del böcker <strong>som</strong> ska läsas och också en del<br />
praktik att göra. Undervisningen sköts för<br />
det mesta av prästerna i församlingen, men<br />
1–2 gånger i veckan kommer det gästtalare<br />
hit, från Sverige men också från England<br />
och USA.<br />
3. Skolan rustar oss för ett liv med Jesus,<br />
dessutom är den väldigt bred; man får lyssna<br />
till många olika gästtalare. Man får vara<br />
en del i en mycket spännande församling<br />
och prästerna är väldigt duktiga. Man kän<strong>ner</strong><br />
sig hemma här. Jag ångrar mig inte en<br />
sekund och kän<strong>ner</strong> att jag <strong>hela</strong> tiden växer<br />
både <strong>som</strong> människa och i tron.<br />
Johanneskyrkans bibelskola i Halmstad hör till<br />
EFS-församlingen Johanneskyrkan Kornhill. Bibelskolans<br />
undervisning sker på deltid, så möjlighet<br />
till samtidigt förvärvsarbete finns. Efter<strong>som</strong> denna<br />
bibelskola finns mitt i en pulserande församling är<br />
förhoppningen att den skall få tydlig praktisk, erfarenhetsmedveten<br />
inriktning, med fokus på församlingsförnyelse,<br />
pionjärsatsningar och evangelisation/<br />
mission.<br />
www.kornhill.se<br />
4 • 2008 7
REPORTAGE • GÅ BIBELSKOLA!<br />
Vi gick förra läsåret<br />
Elev<br />
06/07<br />
Elev<br />
06/07<br />
Emelie Olofsson, 20 år, Ballingslöv, gick på Helsjöns Folkhögskola.<br />
– För mig verkade Helsjöns Folkhögskola vara en underbar plats för att kunna växa och<br />
utvecklas <strong>som</strong> människa och kristen!<br />
Det <strong>som</strong> var bra med skolan var: Gemenskapen med alla <strong>som</strong> gick på skolan och allt<br />
roligt vi gjorde tillsammans! En fantastisk natur med supermysiga promenadstigar. Kapellet<br />
med morgon och aftonbön, sången och mässan där, undervisningen varje dag – i både<br />
GT och NT, själavård och etik. Att det nästan varje vecka fanns en gästföreläsare <strong>som</strong> tog<br />
upp olika intressanta ämnen! Egyptenresan och allt den innebar!<br />
HELsJÖNs FOLkHÖGskOLa drivs av Svenska kyrkan<br />
och har i många år ansvarat för ELUs ledarutbildning.<br />
Skolans bibellinje (en termin) sätter fokus på bibelkunskap,<br />
själavård och ledarskap i församling, och<br />
den har ett samarbetsprojekt med koptiska kyrkan i<br />
Egypten (resa dit i den ”fördjupade bibellinjen”).<br />
www.helsjon.fhsk.se<br />
Skolan har även delat ansvar för Bibelskola XP i Göteborg<br />
– en ettårig utbildning där tiden delas lika mellan<br />
teoretiska studier och lärande i någon församling.<br />
Genom att under handledning få tillfälle att pröva det<br />
man lärt sig får man en rik möjlighet att växa <strong>som</strong> lärjunge.<br />
www.gxp.nu/bibelskola<br />
Mirjam Månsson, 21 år, stockholm,<br />
gick på Credoakademin.<br />
– CredoAkademin har väldigt kompetenta<br />
och kunniga lärare, lite annorlunda upplägg<br />
än andra bibelskolor, och där kunde jag få<br />
stöta och blöta mina tankar med kristna<br />
från andra sammanhang än mitt eget. Man<br />
får inte svaren på silverfat utan måste tänka<br />
själv, och folk drar sig inte för att ta upp de<br />
svåra frågorna. Mycket diskussion!<br />
CrEDOakaDEMINs BIBELskOLa i Stockholm erbjuder<br />
en ettårig heltidsutbildning. Boende och mat ordnas<br />
av eleverna själva. Skolan vill ta frågorna om Gud,<br />
Bibeln och Jesus på allvar och ge hjälp att förstå Bibelns<br />
undervisning, andra religio<strong>ner</strong> och livsåskådningar<br />
samt att följa Jesus med övertygelse. Exempel<br />
på kurser är: Kristen tro och andra livsåskådningar,<br />
Apologetik med religionsfilosofi, Systematisk bibelundervisning,<br />
Bibelsyn, tvivel och tro samt Västerländsk<br />
idéhistoria.<br />
www.credoakademin.nu<br />
Vi gick mitt i livet<br />
Elev<br />
04 & 07<br />
Nils-Göran Nilsson, Åstorp, gick fyraveckors<br />
bibelskola på strandhem.<br />
– Jag gick bibelskola för att fördjupa mig i<br />
den kristna tron. Det var en kort kurs, och<br />
det är bra att passa på när man är pensionär<br />
och har tid.<br />
Man behöver repetition, och under dessa<br />
veckor fick vi en breddning av vår kunskap.<br />
Vi gick bland annat igenom kyrkohistoria<br />
och några av GTs böcker.<br />
Många lektio<strong>ner</strong> hade vi tillsammans med<br />
eleverna på Bibel och lärjungaskolan. Det<br />
var roligt och gemenskapen blev väldigt bra.<br />
Vi ’gamle’ och eleverna hade inte alltid samma<br />
syn, men samtalen och tankarna gav oss<br />
mycket. Jag går gärna fler gånger; det är lite<br />
olika ämnen <strong>som</strong> tas upp.<br />
Elev<br />
03 & 04<br />
Åke Johansson, Vikbolandet gick<br />
enveckas bibelskola på Falketorp.<br />
– Jag var arbetslös och livet gungade lite<br />
grand – min arbetsplats sen 30 år var inte<br />
längre där och framtiden var oviss! Då var<br />
det skönt att bara sitta <strong>ner</strong> och lyssna, diskutera<br />
och vara tillsammans med härliga<br />
människor inför Gud.<br />
Jag tackar Gud för den tiden – den har<br />
betytt mycket för mitt kristna liv. Jag tror<br />
att jag har fått en större frimodighet och<br />
ökad glädje i att vara kristen.<br />
Alla människor borde gå bibelskola!<br />
Elev<br />
vt 03<br />
sonia Lun<strong>ner</strong>gård, sollentuna,<br />
gick på Credoakademin.<br />
– En tids timeout från politiken vårterminen<br />
2003 gjorde det möjligt för mig att studera<br />
på CredoAkademin. När jag skulle börja<br />
där skrev min dotter följande till mig: ”Du<br />
har en underbar tid framför dig! Det blir<br />
mycket tid för Gud, till att ställa frågor och<br />
lära känna många sköna människor. Gud<br />
vill ge dig den här terminen <strong>som</strong> en gåva.”<br />
Det var verkligen en gåva. Jag fick fördjupa<br />
mig i Guds Ord en hel termin, med<br />
en av de bästa apologeterna i Sverige <strong>som</strong><br />
lärare, Stefan Gustafsson. Denna vårtermin<br />
upplevde jag också en andlig vår. Jag är<br />
oerhört tacksam för tiden på CredoAkademin<br />
och minns den och alla mina härliga<br />
studiekamrater med glädje i hjärtat.<br />
8 4 • 2008
Jag går på<br />
Strandhems<br />
bibelskola<br />
Elev<br />
07/08<br />
Albin Fjällström är 20 år och från byn Varmvattnet<br />
nordväst om Umeå, men bor sedan en tid<br />
i Örkelljunga. Albin går detta läsår tillsammans<br />
med sexton andra elever på Strandhems Bibeloch<br />
lärjungaskola i Örkelljunga.<br />
Varför valde du just Strandhems<br />
Bibel- och lärjungaskola<br />
– Jag valde den mycket på grund av att<br />
jag kän<strong>ner</strong> mig <strong>som</strong> en ’bibeldyslektiker’<br />
… Men främst för att få en ännu<br />
djupare relation till Jesus.<br />
Hur ser en dag på bibelskolan ut<br />
– En vanlig dag kan se rätt olika ut. Vi<br />
följer ofta ett veckotema, till exempel<br />
mission, och har då lektio<strong>ner</strong> och föreläsningar<br />
utifrån det ämnet. Annars<br />
består förmiddagarna av teoretiska lektio<strong>ner</strong><br />
och eftermiddagarna oftast av<br />
något praktiskt. Efter kvällsmaten är<br />
vi lediga. På torsdagarna firar vi mässa<br />
tillsammans i vår kyrksal. En gång i<br />
månaden är det även offentlig mässa.<br />
En dag i veckan har vi ”projekt” på<br />
eftermiddagen och en annan dag har vi<br />
”paletten” mellan middag och kvällsmat.<br />
På ”paletten” kan man ägna sig åt<br />
en hobby, sport eller något man tycker<br />
är roligt eller intressant. Under en sexveckors<br />
period i början av terminen kan<br />
man åka till Glimåkra folkhögskola<br />
och ha aktiviteter med elever <strong>som</strong> läser<br />
där, till exempel gospel och friluftsliv.<br />
Hur märks det att det är<br />
en ”lärjungaskola”<br />
– Lärjungadelen kommer främst in när<br />
vi har ”projekt”. En gång i veckan ska<br />
vi göra något i tjänande syfte. Några<br />
jobbar då lite vid Café Engel på skolan<br />
i Ängelholm, andra med skolevangelisation.<br />
Mitt projekt är att hälsa på<br />
äldre människor. Prata, lyssna, dricka<br />
kaffe och ha det allmänt trevligt. Det<br />
går genom diakonin i Örkelljunga församling.<br />
Har dina förväntningar uppfyllts<br />
– Jag brukar inte ha så höga förväntningar<br />
just med rädsla för att bli besviken.<br />
Men jag ville ju lära mig mer i<br />
Bibeln. Jag kan väl inte på rak arm säga<br />
vad jag lärt mig, men det känns på något<br />
sätt mycket lättare att hänga med<br />
i predikningar, förstå bibelhistoriska<br />
händelser – man har lite mer koll på tid<br />
och perso<strong>ner</strong>.<br />
Berätta lite om gemenskapen i gruppen!<br />
– Vi har en väldigt fin gemenskap. Att<br />
många kommer från olika organisatio<strong>ner</strong><br />
och samfund är positivt. Det har<br />
gett mig större perspektiv i mitt tänkande<br />
om kristendomen. Jag har märkt<br />
hur otroligt trångsynt och nästan fördomsfull<br />
jag varit mot dem <strong>som</strong> inte är<br />
ELM are med ”sann luthersk lära”.<br />
Ni har nyligen varit på resa – är det bra<br />
att göra sådant tillsammans<br />
– Ja, resan får enligt min mening absolut<br />
inte plockas bort ur skolans koncept.<br />
Jag tror att alla i klassen håller<br />
med mig.<br />
Vi åkte till Etiopien för att besöka<br />
främst ELMs missionsstatio<strong>ner</strong> – men<br />
även en del andra kristna organisatio<strong>ner</strong><br />
– för att få en djupare inblick i vad<br />
utlandsmission innebär och vad den<br />
haft för frukt. Den kristna kyrkan där<br />
(jag ge<strong>ner</strong>aliserar lite) växer explosionsartat<br />
jämfört med i Sverige. Mekane<br />
Yesu-kyrkans medlemsantal växte med<br />
350 000 bara mellan 2005 och 2006.<br />
Något av det viktigaste för mig med resan<br />
var att jag ställde mig frågan: ”Varför<br />
växer inte kyrkan i Sverige” Svaret<br />
är kanske enkelt: Vi måste börja evangelisera<br />
mera i vardagen för vän<strong>ner</strong> och<br />
– varför inte för mannen bredvid på<br />
bussen Det tål att tänkas på.<br />
Vill du rekommendera Strandhems<br />
Bibel- och lärjungaskola<br />
– Ja, jag kan varmt rekommendera den!<br />
Jag tycker att det är mycket bra bibelundervisning<br />
med fokus på Jesus och<br />
det är kunniga lärare. Regelbundna<br />
själavårdssamtal finns <strong>hela</strong> året. Det är<br />
väl förutsättningarna för att man ska få<br />
något ut av ett år på bibelskola.<br />
Är du nyfiken på STRANDHEMS<br />
BIBEL- OCH LÄRJUNGASKOLA<br />
Välkommen till Öppet hus på<br />
Strandhem lör. 10 maj 10–16.<br />
Läs mer om Strandhem på nästa sida.<br />
4 • 2008 9
REPORTAGE • GÅ BIBELSKOLA!<br />
Strandhems<br />
Bibel- och lärjungaskola<br />
www.strandhem.nu<br />
skOLaN LIGGEr VaCkErT vid Hjälmsjön, i<br />
Örkelljunga i nordvästra Skåne. Ca 20<br />
elever kan bo och äta på missionsgården,<br />
men de har också tillgång till eget<br />
kök.<br />
Skolan vill ge eleverna en grund för<br />
livet <strong>som</strong> Jesus lärjungar genom god<br />
undervisning i Bibeln och den kristna<br />
tron samt genom övning i det kristna livet.<br />
Varje elev får hjälp av en personlig<br />
mentor i regelbundna själavårdssamtal.<br />
Strandhems Bibel- och lärjungaskola är<br />
knuten till Glimåkra folkhögskola.<br />
kUrsINNEHÅLL. Varje vecka fokuseras<br />
ett huvudtema <strong>som</strong> blir belyst ur olika<br />
synvinklar, t.ex.: Trons mönster, Bönen<br />
och det inre livet, Jesus möter människor,<br />
Andens gåvor, Ledarskap samt<br />
Guds ledning.<br />
På eftermiddagarna läggs tonvikten<br />
på lärjungaskapets praktiska och personliga<br />
gestaltning och hjälp ges till<br />
eleverna att utveckla sina gåvor och att<br />
använda dem i praktiken.<br />
aNDakTEr. Dagen byggs upp kring tre<br />
andaktstillfällen, <strong>som</strong> ger en bild av<br />
olika kristna bönetraditio<strong>ner</strong>.<br />
sTUDIErEsa. Under fyra veckor på våren<br />
görs en studieresa till Afrika eller Peru<br />
– för att dels möta kristna <strong>som</strong> lever<br />
under helt andra förutsättningar och<br />
dels få en inblick i församlings och biståndsarbete.<br />
kOrTkUrsEr. Missionsgården Strandhem<br />
har flera gånger, ungefär vartannat år i<br />
februari, anordnat en fyraveckors bibelskola.<br />
Då undervisar flera av lärarna<br />
från Bibel och lärjungaskolan. Några<br />
gånger på hösten har man även anordnat<br />
en enveckas bibelskola på Falketorp<br />
Missionsgård på Vikbolandet.<br />
PÅ MIssIONsGÅrDEN FrIDHEM, ca fyra mil från Umeå,<br />
anordnas en <strong>som</strong>marbibelskola varje år i vecka 30.<br />
Undervisningen riktar sig främst till ungdomar, men<br />
även äldre är välkomna. Under veckan ges tid till fördjupning<br />
i Bibeln eller i något aktuellt ämne samt till<br />
personlig eftertanke och stillhet. Varje dag fi nns tid till<br />
bad och sport, och den avslutas med kvällsmöte och<br />
predikan. Bibelskolan övergår till helgen i ett <strong>som</strong>marläger<br />
där alla åldrar samlas.<br />
Välkommen till <strong>som</strong>marbibelskola och läger 21–27<br />
juli i år – för trettonde gången! www.fridhem.info<br />
En bibelskola<br />
på resa<br />
Maria rubenson<br />
hos nya vän<strong>ner</strong>.<br />
sTraNDHEMs BIBEL- OCH LÄrJUNGaskOLa<br />
har i början av vårterminen varit i<br />
Etiopien en månad. Ett utförligare<br />
reportage från resan kommer i <strong>Till</strong><br />
<strong>Liv</strong>s juninummer.<br />
I Kompassen, ELMs tvåsidiga<br />
blad om yttre missionen (se s. 27),<br />
berättar en av eleverna, Jenny Johansson, från resan: ”Innan vi skulle åka till Etiopien<br />
tänkte jag att nu ska jag åka <strong>ner</strong> och missio<strong>ner</strong>a, se missionen och få ge dem<br />
något. Men jag hade nog inte räknat med att det skulle bli precis tvärtom! Att det<br />
var jag <strong>som</strong> skulle få så mycket av människorna jag träffade där. Deras öppenhet,<br />
kärlek, glädje och förtröstan på Gud har blivit en inspiration för mig.”<br />
Beställ Kompassen och läs mer!<br />
10 4 • 2008
FaDEr VÅr • DEL 4 aV 9<br />
Vi ber till Far<br />
Ske din vilja, så<strong>som</strong> i himmelen<br />
så ock på jorden. MaTT. 6:10<br />
cOLLAGE: ciA BJÖrK<br />
GÅrDaGEN HaDE VarIT OMTUMLaNDE. Han<br />
kunde knappt fatta allt <strong>som</strong> hänt sedan<br />
han hade fattat sitt beslut att gå<br />
hem till sin far. Ju närmare han kommit<br />
hemmet dess mer hade hans fruktan<br />
ökat: Skulle dörren vara stängd<br />
för honom Då plötsligt hade pappan<br />
kommit springande emot honom och<br />
omfamnat honom. Han hade befallt<br />
tjänarna att klä honom i högtidsdräkten.<br />
På kvällen hade det blivit en stor<br />
fest (Luk. 15).<br />
Nu var det morgon. De hade ätit tillsammans.<br />
När han såg att fadern höll<br />
på att resa sig från bordet tog han honom<br />
i armen. ”Far”, sade han, ”vad<br />
sker här i dag Du får tala om för mig<br />
vad du vill att jag ska göra.”<br />
sÅ Är DET NÄr VI Har VÄNT OM TILL GUD.<br />
Då börjar något nytt. Förut har vi gått<br />
egna vägar. Vi har tänkt <strong>som</strong> de flesta<br />
gör: ”Mitt liv är mitt.” Men nu har vi<br />
vänt om till Gud. Nu är vi hemma hos<br />
vår Far. Varje dag är en dag med honom.<br />
Det är hans vilja <strong>som</strong> ska ske.<br />
Det är Jesus <strong>som</strong> har kommit med<br />
detta nya liv. Han har det med sig från<br />
himmelen. Där sker Guds vilja <strong>hela</strong> tiden.<br />
Änglarna <strong>som</strong> omger Gud prisar<br />
hans namn och uträttar hans ärenden.<br />
Så är det i himmelen. Och i begynnelsen<br />
var det likadant på jorden. De<br />
första människorna hade sin glädje i<br />
att göra Guds vilja. Så var det ända till<br />
dess att ormen kom in i paradiset. Han<br />
förledde dem. De vände sig bort från<br />
Gud. Sedan dess härjar det onda på<br />
jorden, med kiv och ovänskap, lidande<br />
och död.<br />
Men nu har Jesus kommit till oss.<br />
Han har himmelens liv med sig. Han<br />
lever för att göra sin himmelske Faders<br />
vilja. Tidigt på morgonen, medan<br />
det ännu är mörkt, går han avsides för<br />
att tala med Fadern. Sedan går han ut<br />
bland människorna och uträttar Faderns<br />
vilja. ”Min mat”, säger han till<br />
lärjungarna, ”är att göra hans vilja<br />
<strong>som</strong> har sänt mig och att fullborda<br />
hans verk” (Joh. 4:34).<br />
Detta är Jesu liv. Och samtidigt blir<br />
det hans kamp. Han måste kämpa för<br />
att hålla fast vid Fadern. Frestaren lovar<br />
honom <strong>hela</strong> världen för att locka<br />
honom bort från Fadern. Folket vill<br />
göra honom till en kung <strong>som</strong> driver<br />
bort romarna. Lärjungarna förstår inte<br />
den väg han går. Folkets ledare kallar<br />
honom syndare och hädare. Det är en<br />
ständig kamp. Men Jesus håller ut.<br />
Kvällen före lidandet kan han säga till<br />
Fadern: ”Jag har förhärligat dig på jorden<br />
genom att fullborda det verk <strong>som</strong><br />
du har gett mig att utföra” (Joh. 17:4).<br />
NU sTÅr VI I saMMa kaMP. Det vet Jesus.<br />
Därför lär han oss att dag för dag be<br />
Fadern hjälpa oss att göra hans vilja.<br />
Det är dubbel hjälp vi behöver. Både<br />
klarsyn och kraft.<br />
Vi behöver klarsyn. Vi kan inte följa<br />
världens sätt att leva. Vi behöver den<br />
helige Andes hjälp till att ”pröva vad<br />
<strong>som</strong> är Guds vilja, det <strong>som</strong> är gott och<br />
fullkomligt och <strong>som</strong> behagar honom”<br />
(Rom. 12:2). Vi kan inte låta oss ryckas<br />
med av varje vindkast i läran. Vi får be<br />
Fadern hjälpa oss att se sanningen och<br />
hålla fast vid den (Ef. 4:14f.).<br />
Vi behöver kraft. Kraft att kämpa<br />
mot de onda makterna. Vi behöver den<br />
kraft <strong>som</strong> Jesus hade när han segrade.<br />
Vi får be Fadern ge oss hans vapenrustning<br />
så att vi kan stå emot djävulens<br />
listiga angrepp (Ef. 6:10 ff.).<br />
OCH NÄr VI BEr, DÅ FÅr VI. Det har Jesus<br />
lovat oss. Han frågar oss hur vi själva<br />
gör med våra barn, om vi ger dem sådant<br />
<strong>som</strong> är dåligt eller farligt. Nej,<br />
nej, det gör vi inte. Om det nu är så,<br />
säger Jesus till oss, ”om ni <strong>som</strong> är onda<br />
förstår att ge era barn goda gåvor, hur<br />
mycket mer skall då inte er Fader i<br />
himlen ge den helige Ande åt dem <strong>som</strong><br />
ber honom” (Luk. 11:13).<br />
Som vi ber, så får vi.<br />
GUsTaV BÖrJEssON, prost, Sätila<br />
4 • 2008 11
foto: constantin jurcut<br />
12 4 • 2008
ORD TILL LIV • 3:E SÖN I PÅSKTIDEN<br />
Det odödliga hjärtat<br />
Grymt tryggt!<br />
Herren är min herde, mig skall inget fattas. ur ps. 23.<br />
VaD Är EN HErDE FÖr NÅGOT Det undrade för något år<br />
sedan en konfirmand när vi skulle läsa Herdepsalmen,<br />
Psaltaren 23, under andakten. Jag lät frågan gå<br />
vidare till de andra i gruppen – ingen verkade vara<br />
säker på svaret!<br />
I Bibeln är det vanligt att likna Herren Gud, och<br />
framför allt då Jesus, vid en herde! Det är en riktigt<br />
bra och talande bild – men den är knappast modern<br />
och för yngre är den inte självklar. Det är inte<br />
så många av oss <strong>som</strong> har träffat riktiga herdar. För<br />
dagens bibelläsare är nyanserna i texterna om Herren<br />
<strong>som</strong> vår herde inte alls lika självklara <strong>som</strong> för dåtidens.<br />
Man kan fundera över vad Bibeln och Jesus<br />
hade använt för bild i dag för att förmedla samma<br />
budskap Ändå är det nog inte svårt att greppa själva<br />
huvudpoängen i texterna, där vi liknas vid får och<br />
Herren vid herden.<br />
Åter till konfirmanderna. Vi läste Psaltaren 23 tillsammans,<br />
och sedan bad jag dem fundera tyst en<br />
stund över vad de tror att psalmen vill lära oss om hur<br />
det är att låta Herren vara ens herde. (Slå gärna upp<br />
den och läs själv innan du läser vidare här!) Svaret<br />
blev, med deras språk: Grymt tryggt!<br />
Mitt i prick! Texterna <strong>som</strong> beskriver Herren <strong>som</strong><br />
vår herde är laddade med trygghet! Herden kän<strong>ner</strong><br />
fåren, han vet om och kan förutse farorna, flyr inte<br />
när hoten blir verklighet, kan leda till trygga platser,<br />
goda betesmarker och vattenkällor. Han söker efter<br />
dem <strong>som</strong> springer bort, och om det behövs så bär han<br />
dem i sin famn – det råder ingen tvekan: texterna där<br />
Herren beskrivs <strong>som</strong> vår herde vill förmedla att det<br />
är tryggt och stort att få vara ett får i Herrens hjord!<br />
Eller med barnvisans ord: ”Jesu lilla lamm jag är, på<br />
sin axel han mig bär. Över berg och djupa dalar, upp<br />
till himlens ljusa salar. Jesu lilla lamm jag är, på sin<br />
axel han mig bär!”<br />
Samtidigt ska vi nog konstatera att det finns en risk<br />
att vi romantiserar herdebilden alltför mycket. Tänk<br />
på de gamla söndagsskolebilderna – Jesus bär det<br />
vita, ulliga lammet på sina axlar i vackrast tänkbara<br />
landskap. En så romantiserad bild av herdefårtillvaron<br />
stämmer knappast med verkligheten eller med<br />
våra egna erfarenheter av vad det är att vara ett Jesu<br />
lilla lamm. Inte ens med den bäste Herden är det alltid<br />
så enkelt att finna gott andligt bete. Många faror<br />
lurar, olyckor sker och gräset tycks ofta grönare på<br />
andra håll.<br />
<strong>Liv</strong>et är inte alltid en idyll! Men herdebilden lär oss<br />
att i en otrygg värld är det ändå nära Jesus <strong>som</strong> vi har<br />
det bäst. Och Herrens får kan se fram emot den allra<br />
bästa tänkbara framtid – de har löftet om att en dag<br />
få bo i Herrens hus för alltid!<br />
Om jag än vandrar i dödsskuggans dal, fruktar<br />
jag inget ont, ty du är med mig, din käpp och stav de<br />
tröstar mig! (v. 4)<br />
BÖN: Tack, Jesus, för all din godhet och nåd mot mig,<br />
och för tryggheten hos dig. Hjälp mig att alltid känna<br />
igen din röst, hålla mig nära dig och följa dig.<br />
FrEDrIk CarLssON, präst, Hanaskog<br />
4 • 2008 13
MÅNaDENs FÖrkLarING<br />
Bön<br />
Varför ska vi be ”Gud vill det och människan behöver det.” Eller enligt katekesen: Vi ska<br />
be därför att Gud uppmanat oss till bön och lovat oss bönhörelse – och därför att vi alltid<br />
behöver fl y till honom och öppna vårt hjärta för honom. Vad är då bön<br />
FOtO: DOrA PEtE<br />
Månadens<br />
förklaring 2008<br />
hämtas ur<br />
Kristna huvudord<br />
av Josef imberg,<br />
Kyrkliga Förbundets<br />
Bokförlag, 2007.<br />
BÖNEN Är NÖDVÄNDIG i allt kristet liv. Om en kristen<br />
människa aldrig ber, är det alltså ett livstecken <strong>som</strong><br />
saknas.<br />
Vad är då kristen bön Det framgår av den bön<br />
Herren Jesus själv har lärt oss, ”Fader vår”. Denna<br />
bön hjälper oss att ge uttryck åt alla de små och stora<br />
behov vi har, och ändå sätts inte vår vilja framför<br />
Guds. Den låter kroppens och själens dagliga behov<br />
bli tillgodosedda, och ändå står Guds namn, hans<br />
ära, vilja och rike över allt annat.<br />
Om vi ser närmare på kristen bön, ligger den s.k.<br />
begärbönen oss närmast. I en sådan bön framlägger<br />
vi våra önskningar om sådant <strong>som</strong> vi allra mest behöver.<br />
Men här finns en uppenbar risk: att vi stannar<br />
vid våra egna behov.<br />
Det är därför nödvändigt att varje kristen går<br />
vidare till att också be för andra. Det är förbönen.<br />
Men inte heller denna är någon slutpunkt för<br />
bönen. Det är nödvändigt att gå vidare, också till<br />
tacksägelsebön. Annars blir vi <strong>som</strong> de nio spetälska,<br />
<strong>som</strong> inte kom tillbaka till Jesus för att av hjärtat<br />
tacka honom, sedan de hade fått den stora hjälp de<br />
hade bett honom om. (Luk. 17:11–19.)<br />
En ofta hörd invändning i fråga om bönen är<br />
denna: Gud är allvetande och vet alltså vad vi behöver<br />
utan att höra det från oss. Enligt samma tänkesätt<br />
skulle heller inga barn till förståndiga föräldrar<br />
behöva tala om vad de behöver. Men vore det så,<br />
då gick i alla fall förtrolighetens, gemenskapens och<br />
de in<strong>ner</strong>liga bandens förhållande förlorat. Är det så<br />
man vill ha det<br />
”Jag vet inte om jag vågar be till Gud”, säger<br />
andra. De menar att deras behov är alldeles för stora<br />
eller för små för att läggas fram för Gud. Alla<br />
sådana tankar motsägs dock av Jesu egen undervisning<br />
om bönen. Han har befallt oss att be, och han<br />
har själv talat om stort och smått <strong>som</strong> vi får be om.<br />
Han har också lovat att vi får hänvisa till honom<br />
i allt vi ber om. Det är att be i Jesu namn och för<br />
hans skull. Vi får alltså tala till Gud på detta sätt<br />
i vår bön: ”I Jesu namn jag beder att du mig alltid<br />
leder, på livets väg, i Jesu fjät [spår].” (Sv. Ps. 1937,<br />
442:8.)<br />
Det finns, <strong>som</strong> vi har sett, många slags bön, antingen<br />
det gäller den enskilde kristnes bön eller den<br />
gemensamma bönen i församlingen. Den högsta<br />
formen av bön är tillbedjan. Denna form av bön<br />
innebär att man med eller utan ord blir stilla inför<br />
Guds ansikte, därför att han ensam är Gud, hög,<br />
stor och härlig i sin helighet, sin makt och sitt majestät.<br />
I tillbedjan är det inte fråga om att be om saker<br />
och ting eller ens hjälp för sig eller andra. <strong>Till</strong>bedjan<br />
har däremot alltid något av detta innehåll: ”Amen.<br />
Lovet och priset, visheten och tacksägelsen, äran,<br />
makten och väldet tillhör /dig/ vår Gud i evigheternas<br />
evigheter. Amen.” (Upp. 7:12.)<br />
14 4 • 2008
saXaT<br />
&UtBLicKAr<br />
Jag har letat i 50 år. Under större delen av<br />
tiden har jag vetat att det fanns något <strong>som</strong><br />
var viktigt att finna – oerhört viktigt.<br />
INGELa aGarDH<br />
tipsa gärna om läsvärda<br />
artiklar. Mejla<br />
till.liv.red@telia.com<br />
eller skicka till<br />
till <strong>Liv</strong>, Sandg. 14B,<br />
223 50 Lund.<br />
Libris Förlag<br />
Böckerna fi nns att<br />
köpa på BV-Förlag.<br />
www.bv-forlag.se<br />
042-14 57 22<br />
0435-521 77.<br />
Jesus utmanar vårt sätt<br />
att leva<br />
I NyHETsBrEVET från Svenska Evangeliska<br />
Alliansen (7/3) skriver Stefan<br />
Gustafsson (SG): ”Hur ska vi gruppera<br />
mänskligheten Hur många<br />
sorters människor finns det egentligen”<br />
SGs svar tar upp både varje<br />
människas individualitet och hennes<br />
tillhörighet utifrån språk, religion,<br />
kultur m.m., men han uppehåller sig<br />
mest vid de tre kategorier <strong>som</strong> finns<br />
i Bibeln: 1. Människan är skapad av<br />
Gud till att vara hans avbild – det<br />
gäller alla människor. 2. Människan<br />
har gjort uppror mot sin Skapare<br />
och förlorat härligheten från Gud.<br />
Bibeln betecknar henne <strong>som</strong> syndare<br />
– det gäller också alla människor.<br />
3. Människan inbjuds genom Jesus<br />
Kristus till ny gemenskap med Gud –<br />
det gäller också alla människor. Men<br />
”den faktiska gemenskapen med<br />
Gud är personlig och ges till den<br />
<strong>som</strong> omvänder sig och i tro tar emot<br />
Jesus. Den tredje kategorin utgörs<br />
alltså av syndare <strong>som</strong> genom tron<br />
på Jesus blivit förlåtna och födda på<br />
nytt.”<br />
SG framhåller vikten av att vi inte<br />
gör andra indelningar, t.ex. efter<br />
sexuell läggning, detta utifrån en pågående<br />
debatt i media om homosexuellas<br />
plats i en församling: ”Oavsett<br />
begåvningar och brister, lidelser,<br />
lustar och läggningar, möjligheter<br />
och misslyckanden är vi älskade och<br />
välkomna till Guds församling. Den<br />
består för övrigt enbart av syndare,<br />
förlåtna syndare. Hur vi förstår oss<br />
själva ur sexuell synvinkel – hetero,<br />
homo, bi eller trans; asexuella eller<br />
metrosexuella; promiskuösa eller impotenta;<br />
monogama, polygama eller<br />
polyamorösa – är utan relevans för<br />
frågan om man är välkommen. Jesus<br />
har sagt: ’den <strong>som</strong> kommer till mig<br />
skall jag inte visa bort’ (Joh. 6:37).<br />
Detsamma ska hans församling säga.<br />
Men den <strong>som</strong> kommer till Jesus<br />
möter inte enbart bejakelse, utan<br />
också utmaning att omvända sig<br />
från synd och börja vandra i enlighet<br />
med Guds vilja. Det går inte att<br />
följa Jesus om man själv fortsätter<br />
att gå åt andra hållet. Den kristna<br />
församlingen inbjuder alla, samtidigt<br />
<strong>som</strong> den utmanar alla att omvända<br />
sig. …<br />
Kamp och misslyckande kän<strong>ner</strong><br />
alla kristna till. … Erbjudande om<br />
nåd och nystart behöver vi kontinuerligt.<br />
Men vi tror inte på syndernas<br />
tillåtelse, utan på syndernas förlåtelse.<br />
Gemenskap med Jesus innebär<br />
att bli utmanad i sitt sätt att leva.<br />
… Utifrån den kristna trons egna<br />
kategorier är inte frågan vem <strong>som</strong> är<br />
välkommen till församlingen, utan<br />
vad <strong>som</strong> är Guds vilja med människans<br />
liv.”<br />
Tre omvändelser<br />
aNTONy FLEW, engelsk filosof och en av<br />
världens främsta ateister, har vid 80<br />
års ålder blivit övertygad om Gud<br />
<strong>som</strong> universums Skapare. Per Landgren<br />
skriver i Trons Värld (8/2) att<br />
Flew ”blivit övertygad, inte genom<br />
en uppenbarelse utan genom filosofiska<br />
och vetenskapliga argument. I<br />
boken ”Det finns en Gud” berättar<br />
Flew om sin resa från ateism till<br />
gudstro. Han insisterar på att det är<br />
förnuftet och inte tron <strong>som</strong> väglett<br />
honom. Det är teorin om universum<br />
samt biologin <strong>som</strong> fått honom att<br />
tänka om. Ett universum <strong>som</strong> tycks<br />
justerat i minsta detalj för att passa<br />
människan var det <strong>som</strong> till slut fick<br />
honom att byta sida (Landgren).<br />
GÖraN skyTTE – journalist, känd <strong>som</strong><br />
reporter och från sina TVutfrågningar,<br />
i dag kolumnist på Svenska<br />
Dagbladet – har uppmärksammats<br />
i media p.g.a. andaktsboken ”Ett<br />
år med Jesus” och nu senast med<br />
boken ”Omvänd”, där han beskriver<br />
sin väg till tro. I Dagen (22/2)<br />
recenseras boken: ”Skyttes sökande<br />
efter meningen med livet, efter sin<br />
egen andlighet och kristna tro är en<br />
öppen och spännande resa att få ta<br />
del av. Han släpper läsaren tätt inpå<br />
sig, väjer inte för det <strong>som</strong> i mångas<br />
ögon kan tyckas märkligt och udda.<br />
Att en människa med hans kunskap<br />
och vishet väljer den smala vägen.<br />
Det är omöjligt att inte beröras av<br />
hans starka andliga upplevelser och<br />
hans möte med Jesus.”<br />
INGELa aGarDH, nyhetsankare i Aktuellt<br />
samt reporter på SVT, ägnar<br />
(lik<strong>som</strong> Göran Skytte) nu mycket<br />
av sin tid åt att resa landet runt och<br />
vittna om Jesus Kristus. I sin bok<br />
”Den största nyheten”, berättar hon<br />
bl.a. om sin omvändelse.<br />
I en intervju i Världen idag (1/2)<br />
säger hon: ”’Jag har blivit av med<br />
många rädslor och fått en mening<br />
med livet. Tron på Gud är ingen garant<br />
för frihet från katastrofer. Men<br />
han håller mig i handen.’ Ingela<br />
Agardh fick konstatera att tron på<br />
Jesus var en verklighet, ingen fantasi<br />
och inte någon egenhändigt konstruerad<br />
krycka för en medelålders,<br />
deprimerad kvinna.<br />
Men alla frågorna då Om<br />
lidandets mening, om treenigheten<br />
Det var bara för Ingela att lägga <strong>ner</strong><br />
och konstatera att hon har ställt<br />
frågorna, inte förstått men att hon<br />
ändå kunde tro. En befriande ståndpunkt<br />
<strong>som</strong> stack hål på den egna<br />
självtillräckligheten <strong>som</strong> <strong>hela</strong> tiden<br />
ville fatta, förstå och beskriva.<br />
När hon kom tillbaka till arbetskamraterna<br />
på SVT upptäckte hon<br />
att hennes frågor om Gud var helt<br />
irrelevanta. … ’Bland journalister<br />
är Gud en ickefråga. Även i religionsprogrammen<br />
saknas andliga<br />
representanter. Vi behöver inte fler<br />
religionsprogram, utan mer tro i de<br />
program <strong>som</strong> sänds’, konstaterar<br />
Ingela Agardh.”<br />
rED.<br />
4 • 2008 15
PsaLTarEN DEL 4<br />
Psalm 27<br />
Av David.<br />
1<br />
Herren är mitt ljus och min räddning,<br />
vem skulle jag frukta<br />
Herren är ett värn för mitt liv,<br />
vem skulle jag bäva för<br />
2<br />
När de onda kommer emot mig<br />
för att slita mig i stycken,<br />
mina motståndare och fi ender,<br />
då skall de själva snava och falla.<br />
3<br />
Om en krigshär hotar mig<br />
kän<strong>ner</strong> jag ingen fruktan,<br />
om kriget kommer<br />
är jag ändå trygg.<br />
4<br />
Ett enda ber jag Herren om,<br />
detta begär jag:<br />
att få vara i Herrens hus<br />
varje dag i mitt liv<br />
för att se Herrens ljuvlighet<br />
och söka svar i hans tempel.<br />
5<br />
ty han gömmer mig i sin hydda<br />
på olyckans dag,<br />
han gömmer mig i sitt tält,<br />
han räddar mig upp på klippan.<br />
6<br />
Nu kan jag triumfera<br />
över fi enderna omkring mig.<br />
Jag vill offra i hans tält,<br />
offra med segerjubel.<br />
Jag vill sjunga och spela till Herrens ära.<br />
7<br />
Hör, Herre, när jag ropar,<br />
visa mig nåd och svara mig.<br />
8<br />
”Sök Herren”, manar mitt hjärta.<br />
Dig, o Herre, söker jag.<br />
9<br />
Dölj inte ditt ansikte för mig,<br />
visa inte bort din tjänare i vrede,<br />
du <strong>som</strong> varit min hjälpare.<br />
Stöt inte bort mig, överge mig inte,<br />
min Gud, du <strong>som</strong> räddar mig.<br />
10<br />
Om min far och min mor överger mig<br />
skall Herren ta sig an mig.<br />
11<br />
Visa mig, Herre, din väg!<br />
Led mig på en jämn stig,<br />
jag omges av fi ender,<br />
12<br />
låt inte mina ovän<strong>ner</strong> sluka mig.<br />
Menedare träder fram,<br />
vittnen i våldets tjänst.<br />
13<br />
Men jag är viss om att möta Herrens<br />
godhet<br />
här i de levandes land.<br />
14<br />
Hoppas på Herren!<br />
Var stark, fatta mod<br />
och hoppas på Herren!<br />
Trygghet<br />
och<br />
ängslan<br />
Psaltaren 27 är ett tydligt exempel på att psalmerna kan läsas och förstås<br />
ur olika synvinklar. Här talar först och främst David, <strong>som</strong> står <strong>som</strong><br />
psalmens författare. Men här talar på ett djupare plan Kristus själv, ty<br />
han är den <strong>som</strong> mer än någon annan har fått lida på grund av falska<br />
vittnen eller menedare <strong>som</strong> är vittnen i våldets tjänst. Orden i psalmen<br />
kan också vara den enskilde kristnes eller den kristna församlingens.<br />
FOtO: cONStANtiN JUrcUt<br />
16 4 • 2008
DET FÖrsTa VI FÅr VETa är att David har författat<br />
denna psalm: Av David (v. 1). Grundspråket i<br />
Gamla testamentet är hebreiska, och det ord<br />
<strong>som</strong> här har översatts med ”av” betyder även<br />
”åt”, ”till” eller ”för”. Detta innebär alltså, att<br />
Gud själv först har givit sitt ord ”till” David<br />
och sedan har David givit det vidare ”åt” oss.<br />
Båda översättningarna är lika korrekta: ”till”<br />
David (från Gud) och ”av” David (till oss).<br />
Detta ger oss, <strong>som</strong> är förkunnare, en nyttig påminnelse.<br />
Om vi skall kunna predika Guds levande<br />
ord till dem <strong>som</strong> lyssnar, så måste Ordet<br />
först ges ”åt” oss från Gud. Därför måste alla<br />
predikningar födas hos en predikant när han är<br />
på knä i bön inför Gud.<br />
Trygghet (v. 1–6, 13–14)<br />
Davids trygghet inför alla onda människor,<br />
motståndare och fiender är uppenbar (v. 2).<br />
Hur kunde han vara så trygg och så full av förtröstan<br />
i alla svårigheter och hotande faror<br />
Svaret är, att David visste vem Gud är: Herren<br />
är mitt ljus, Han skall leda mig; min räddning,<br />
Han skall frälsa mig; ett värn för mitt liv, Han<br />
skall försvara mig. Frågan: vem skulle jag frukta<br />
blir mot den bakgrunden närmast retorisk<br />
(v. 1). Detta är grunden till de kristnas trygghet:<br />
de tillhör Honom <strong>som</strong> är ljus, räddning och ett<br />
värn. Många kristna, <strong>som</strong> är eller har varit omgivna<br />
av fiender och onda människor, har funnit<br />
tröst och styrka av dessa ord (v. 2–3).<br />
Davids längtan efter gemenskap med Gud<br />
kommer även till uttryck i de följande verserna:<br />
Ett enda ber jag Herren om … att få vara i Herrens<br />
hus varje dag i mitt liv (v. 4). Att David<br />
varje dag vill vara i Herrens hus är en bild för<br />
hans önskan om att få ha en livslång gemenskap<br />
med Gud. Denna längtan är så stark hos<br />
David att han framhåller sitt böneämne <strong>som</strong><br />
”ett enda”. Jesus säger också att det endast<br />
finns en sak i livet <strong>som</strong> är nödvändig och det<br />
är att komma till Honom och lyssna på Hans<br />
ord (Luk. 10:41–42). David använder även<br />
andra ord för att uttrycka denna sin längtan efter<br />
Gud: han gömmer mig i sin hydda … han<br />
gömmer mig i sitt tält och han räddar mig upp<br />
på klippan (v. 5). Hyddan, tältet och klippan<br />
är olika uttryck för en gemenskap med Kristus<br />
Jesus. Martin Luther förlänger detta perspektiv<br />
och menar att ’hyddan’ även syftar på den<br />
kristna församlingen, <strong>som</strong> är Kristi kropp.<br />
Detta är en berikande tanke, och man skulle<br />
verkligen önska att den kristna gemenskapen<br />
är sådan att man gärna tog sin tillflykt dit på<br />
olyckans dag (v. 5).<br />
Ängslan (v. 7–12)<br />
Plötsligt blir allt annorlunda. Från att ha varit<br />
omtalad i tredje person blir Gud nu direkt tilltalad.<br />
Och Gud blir inte endast tilltalad, utan<br />
David ropar till honom: Hör, Herre, när jag<br />
ropar (v. 7). Hur skall man förstå och förklara<br />
denna växling Kunde inte David alltid ha fått<br />
vara lugn och trygg i sin gemenskap med Herren<br />
Jo, det kan man kanske tycka, men David<br />
var fortfarande kvar i denna syndens värld och<br />
där ges ingen konstant ro och känslomässig<br />
frid. Kän<strong>ner</strong> vi inte Davids ängslan … visa inte<br />
bort din tjänare i vrede … Stöt inte bort mig,<br />
överge mig inte … låt inte mina ovän<strong>ner</strong> sluka<br />
mig (v. 9, 11). David visste att han ständigt behövde<br />
Guds nåd (v. 7). Världen, djävulen och<br />
hans egen synd gav honom ingen ro.<br />
Ändå finns det en segerton och en visshet mitt<br />
i all ängslan: Om min far och min mor överger<br />
mig skall Herren ta sig an mig (v. 10). Psalmen<br />
slutar också i detta trygghetsperspektiv: Men<br />
jag är viss om att möta Herrens godhet här i de<br />
levandes land (v. 13). Orden om ”de levandes<br />
land” förstår Luther <strong>som</strong> den kristna församlingen.<br />
Psalmens avslutande ord säger David<br />
både till sig själv och oss andra: Hoppas på<br />
Herren! (v. 14).<br />
INGEMar rÅDBErG, universitetslektor, Lödöse<br />
Psalm 27<br />
Denna psalm kan inte<br />
enkelt sorteras in i<br />
någon särskild kategori av<br />
psalmer. Den är en bön<br />
<strong>som</strong> innehåller klagan,<br />
men den både börjar och<br />
slutar med starka uttryck<br />
för förtröstan på Gud<br />
4 • 2008 17
PErsONPOrTrÄTT • DEL 15<br />
DEN rEFOrMErTa kyrkaN är en beteckning för de<br />
kyrkor och samfund <strong>som</strong> bildats ur den reformation<br />
<strong>som</strong> startade i Schweiz och utformades av Zwingli.<br />
När denne dog övertog så småningom Jean calvin<br />
ledarrollen, och calvinismen fi ck fäste även i Holland,<br />
Skottland samt i England där den utvecklades till anglikansk<br />
kyrkoform.<br />
Stora delar av den svenska frikyrkorörelsen har<br />
sina rötter i den reformerta kyrkan, <strong>som</strong> tillsammans<br />
med luthersk och anglikansk tradition är de viktigaste<br />
grenarna i protestantismen.<br />
Jean Calvin<br />
Han bröt med den katolska kyrkan och han bejakade Augsburgska bekännelsen. Ursprungligen räknade<br />
han sig <strong>som</strong> en lärjunge till Martin Luther – men de två kom senare att inta olika ståndpunkter i en del<br />
frågor. Men för Jean calvin var rättfärdiggörelsen genom tron nödvändig.<br />
18 4 • 2008
Calvins sammanställde sina<br />
teologiska grundtankar i Institutio<br />
religionis Christianae 1559.<br />
rEFOrMaTOrN JEaN CaLVIN (1509–1564)<br />
var fransman, men, med undantag av<br />
några år i Strasbourg, verksam i Genève<br />
i Schweiz. Han var utbildad jurist<br />
och såväl teolog och förkunnare <strong>som</strong><br />
politiker.<br />
Calvin separerade kyrka och stat,<br />
samtidigt <strong>som</strong> han menade att båda<br />
två skulle formas efter Kristi kroppstanken.<br />
Målet var att skapa en kristen<br />
stad, där den enskilde medborgaren<br />
(kroppsdelen) hämtade sin kraft och<br />
hälsa från <strong>hela</strong> kroppen och ändå hade<br />
en unik och oersättlig funktion. Kyrkan<br />
skulle vara ideal för samhället genom<br />
att visa hur ett liv, <strong>som</strong> levdes till Guds<br />
ära och efter hans vilja, också gynnade<br />
mänsklig fullkomning. Reformationen<br />
av samhället skulle ske genom personligt<br />
helgade liv. Evangeliet var för Calvin<br />
både ett möte med den levande Guden<br />
och goda förhållningsregler <strong>som</strong><br />
skulle tillämpas i detalj.<br />
Efter<strong>som</strong> varje människa är så mycket<br />
värd, menade Calvin, måste alla också<br />
få hjälp till ett värdigt liv där deras<br />
förmågor kan ställas i andras tjänst.<br />
Staden delades in i olika regio<strong>ner</strong> och<br />
ledarskapet hade ansvar för att hjälpa<br />
människor att komma rätt i sin mänskliga<br />
kallelse och sitt liv. Medborgarna,<br />
i sin tur, skulle svara genom att med<br />
glädje utföra sin kallelse. Målet var det<br />
gemensamma goda.<br />
Själv var Calvin en arbetsmyra och<br />
outtröttlig i sin omsorg om både biblisk<br />
undervisning och människor. ”När<br />
vi tänker på vila”, skrev han, ”så låt<br />
oss se upp mot himlen.”<br />
Man får säga att Calvin lyckades<br />
med att omvandla Genève till en gudsstad.<br />
Vad ett gott kristet liv innebar<br />
fanns reglerat i detalj, och det fanns<br />
stort stöd för det programmet. En<br />
överväldigande majoritet tänkte sig att<br />
den <strong>som</strong> kraftigt förnekade den kristna<br />
läran hotade Guds ära och samhällets<br />
fortbestånd.<br />
Förhållande till Luther och Melanchton<br />
Calvin hade en mycket nära kontakt<br />
med Philipp Melanchton <strong>som</strong> högaktade<br />
Calvin och kallade honom för Teologen.<br />
Reformerta teologer lyfter ofta<br />
fram att behovet var stort av en stillsam<br />
och systematiskt arbetande teolog<br />
efter att den lite vildsinte Luther berett<br />
marken för kyrkans reformation. Calvin<br />
själv uppmanade till stor respekt<br />
för Martin Luther, även om han också<br />
kunde vara kritisk och tyckte att reformatorn<br />
i Wittenberg var väl självgod.<br />
Undervisning<br />
Reformatorerna var bibellyssnare. Calvin<br />
själv predikade, undervisade och<br />
skrev kommentarer över bibelböcker<br />
<strong>som</strong> fortfarande är mycket spridda och<br />
lästa i reformerta kretsar. Sina teologiska<br />
grundtankar sammanställde han i<br />
Institutio religionis Christianae (1559).<br />
Som mål hade han alltid tydlighet och<br />
enkelhet.<br />
Calvins teologi är i mycket allmänkristen.<br />
När det gäller Bibelns tillförlitlighet,<br />
treenighetsläran, Kristi två<br />
naturer utlägger han Kyrkans lära på<br />
ett mycket informerat sätt. Vi kän<strong>ner</strong><br />
hos honom också igen Luthers undervisning<br />
om bland annat människans<br />
syndfullhet, rättfärdiggörelse från Jesus<br />
genom den enskildes tro förenad med<br />
ånger, det saliga bytet och vardagskallelsens<br />
värde. Både Luther och Calvin<br />
betonar också tio Guds bud, om än på<br />
olika sätt. Båda är också måna om att<br />
evangeliet ska gå till hjärtat och beröra<br />
även känslorna.<br />
Den mest kända skiljelinjen mellan<br />
Calvin och Luther är nattvardsläran.<br />
Luther tänker sig att Kristus är allestädes<br />
närvarande <strong>som</strong> människa. Således<br />
får vi del av hans verkliga kött och blod<br />
i nattvarden. Calvin kritiserar den synen<br />
och menar att det är ett förnekande<br />
av Kristi verkliga mänsklighet och<br />
identifiering med oss. Ubikvitet (dvs. allestädes<br />
närvaro), menar han, kan inte<br />
sägas vara en mänsklig egenskap. I stället<br />
tänker sig Calvin att Kristus, <strong>som</strong> är<br />
i himlen, genom Anden, föder oss <strong>som</strong><br />
är på jorden från sin egen kropp. Att ha<br />
gemenskap med en person är för Calvin<br />
inte att äta den kroppsligt, utan att<br />
möta den kroppsligt. Kristus inandas<br />
sitt nya liv i oss från köttets substans,<br />
dvs. från allt det <strong>som</strong> Kristus nu är i sin<br />
mänsklighet.<br />
En skillnad mellan luthersk och calvinsk<br />
teologi är läran om predestinationen.<br />
Calvin omfattade tron på en<br />
dubbel predestination: Gud är den <strong>som</strong><br />
både utväljer och förkastar. Han menade<br />
till och med att Gud frambringade<br />
syndafallet. Luthersk teologi vänder<br />
sig emot det, även om många forskare<br />
hävdar att Luther själv hade samma<br />
syn <strong>som</strong> Calvin och fann stor tröst i<br />
den visshet <strong>som</strong> utkorelsen gav.<br />
När väckelserna gick fram på<br />
1800talet var man, trots sin tydliga<br />
lutherska profil, inte sen att också ta<br />
till vara en del av det man fann av värde<br />
i den calvinska traditionen. Många<br />
sånger översattes lik<strong>som</strong> böcker av reformerta<br />
baptister <strong>som</strong> John Bunyan<br />
och Charles Spurgeon. Det finns en<br />
bibelförankring hos Calvin och den reformerta<br />
traditionen <strong>som</strong> gör att den<br />
än i dag är givande och utmanande att<br />
stå i dialog med.<br />
MarkUs HECTOr, teol. kand. och pastor, Stockholm<br />
4 • 2008 19
På tråden<br />
Filip Nilsson<br />
Strandhem fi ck vid nyår en ny<br />
medarbetare! Då började Filip<br />
Nilsson sin halvtidstjänst <strong>som</strong><br />
ansvarig för ungdomsverksamheten,<br />
en tjänst <strong>som</strong> Joakim<br />
Hector tidigare haft.<br />
Filip – berätta kort om dig själv!<br />
Jag är en man i mina bästa år <strong>som</strong> kommer från<br />
Örkelljunga. Har en stor och härlig familj och<br />
många fina vän<strong>ner</strong>. Jag är nog en ganska spontan<br />
och rättfram människa. Tycker om ”raka rör” och<br />
vill verka för positiva relatio<strong>ner</strong> mellan mina vän<strong>ner</strong><br />
och kollegor. Efter studenten jobbade jag ett år <strong>som</strong><br />
församlingsassistent i Svenska kyrkan utanför Ängelholm,<br />
sen blev det Bibel och lärjungaskolan här<br />
på Strandhem. Så flyttade jag till Lund och skulle<br />
jobba där – men var arbetslös i åtta månader …<br />
Våren 2006 fick jag ett halvtidsarbete <strong>som</strong> kontorssekreterare<br />
på Norea Radio Sverige i Ängelholm.<br />
På hösten fick jag jobb <strong>som</strong> elevassistent på<br />
Solängsskolan i Örkelljunga – när jag nu började på<br />
Strandhem slutade jag där.<br />
Vad har du för fritidsintressen<br />
Att titta på fotboll, spela ett datorspel <strong>som</strong> heter<br />
Manager, umgås med vän<strong>ner</strong>, ’inredning och design’,<br />
idrotta, samtala och gå på restaurang m.m.<br />
kOrT<br />
&GOtt<br />
Tonårsläger på Fridhem<br />
FÖrsTa HELGEN I Mars var det tonårsläger<br />
på Fridhem. Det var ca 25 kvällspigga<br />
tonåringar <strong>som</strong> hade samlats.<br />
De flesta lägerdeltagarna kom från<br />
Västerbotten, några från Norrbotten<br />
och en hade influgits från Skåne<br />
– Arne Engström, <strong>som</strong> höll några<br />
uppskattade bibeltimmar. Helgen<br />
innehöll bland annat undervisning,<br />
samtal, lekar och en utflykt till slalombacke<br />
eller badhus.<br />
Under lägret fanns det en frågelåda.<br />
Tre lappar <strong>som</strong> lagts i lådan<br />
rörde sig kring frågan: Hur kan jag<br />
veta att jag är frälst Arne svarade:<br />
”Du får vara helt övertygad om att<br />
du är frälst för Jesu skull!” Vi påmindes<br />
också om Jesus säkra löfte: ”Den<br />
<strong>som</strong> kommer till mig skall jag aldrig<br />
någonsin kasta ut.”<br />
Skicka gärna en kort notis om vad <strong>som</strong> hänt i<br />
ELM/ELU – till allas kännedom och uppmuntran<br />
eller kanske <strong>som</strong> efterföljansvärt exempel.<br />
Skriv ditt namn under och skicka till: till <strong>Liv</strong>,<br />
”Kort & gott”, Sandgatan 14B, 223 50 Lund,<br />
eller mejla direkt till till.liv.red@telia.com.<br />
Det var en glad och positiv stämning<br />
bland lägerdeltagarna. Många<br />
av dem <strong>som</strong> var där har jag sett tidigare.<br />
Några såg jag för första<br />
gången. Helgen avslutades med församlingsgudstjänst<br />
– och tårtkalas:<br />
missionsgårdspastorn JanUlrik Smetana<br />
fyllde 40 år!<br />
JONas BraNDT<br />
Hur trivs du på Strandhem Vad gör du där<br />
Jag trivs mycket bra. Det tar lite tid att helt komma<br />
in i arbetet, men jag fick börja med en rivstart med<br />
nyårsläger, sportlovsläger och påskläger. Så det blev<br />
inte optimalt vad gäller pla<strong>ner</strong>ing – men efter<strong>som</strong><br />
Gud är med och pla<strong>ner</strong>ar går det i hamn. Framför<br />
mig ligger Valborgsfirandet här på Strandhem och i<br />
<strong>som</strong>mar är det dags för PULS – årets höjdpunkt!<br />
Hur ser du på din tjänst<br />
Jag har många visio<strong>ner</strong>. Min bön är att jag ska vara<br />
ett redskap för Gud – jag själv kan inte göra någonting,<br />
men med Gud är allt möjligt. En konkret vision<br />
är att ungdomar ska få möta Jesus och få se vem<br />
Han verkligen är. En annan är att jag vill se ungdomar<br />
i alla åldrar umgås tillsammans och prisa Jesus<br />
Kristus. Jag vill också underlätta för ungdomar och<br />
erbjuda dem svar på frågor samt själavård – tonårslivet<br />
kan ju vara svårt för många i dag.<br />
Berätta – vad gör Norea Radio Sverige<br />
Norea är en missionsorganisation <strong>som</strong> stöder missionsprojekt<br />
runt om i världen. Norea arbetar också<br />
i Sverige, bl.a. genom radioprogrammet Vägen genom<br />
Bibeln och genom Projekt Hanna.<br />
EVa aNDErssON, redaktör<br />
kyrkbygget<br />
i asella<br />
sOM TIDIGarE kUNNaT<br />
läsas i <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> har vi<br />
av Etiopiens evangelisklutherska<br />
kyrka<br />
(EELC) kallats att<br />
hjälpa till med det<br />
beslutade kyrkbygget<br />
i Asella (se 11/07<br />
och 1/08).<br />
Vi åkte ut till Etiopien i november i fjol och är nu efter nästan fyra månader<br />
hemma igen. Tiden i Etiopien har varit en rik tid för oss och vi tackar Herren<br />
för hans hjälp i allt.<br />
På kyrkbygget är väggarna nu uppe. Betongbalkarna över fönster och dörrar<br />
är gjutna – det är även pelarna <strong>som</strong> takstolarna ska bultas fast på. Arbetet<br />
med att svetsa ihop takstolarna började den 8 mars. Det beräknas att arbetet<br />
med taket kommer att ta en månad, och under tiden arbetar murarna med<br />
att foga utsidan av ytterväggarna. När takstolarna har kommit på plats ska<br />
gavlarna muras upp i sin fulla höjd, dvs. 13 meter.<br />
Församlingsmedlemmarna är mycket glada och tacksamma för det pågående<br />
kyrkbygget. De vill gärna att vi kommer tillbaka, och vi har svarat att om<br />
Gud ger hälsa och krafter återvänder vi när det börjar bli kallt här hemma i<br />
Sverige – och frukt och biodlingen i Ingelsträde är över.<br />
FOtO: StUrE BENGtSSON<br />
ELsIE OCH sTUrE BENGTssON<br />
20 4 • 2008
INTErVJU<br />
DU<br />
behövs<br />
på läger!<br />
FOtO: BODiL MÅNSSON<br />
Sommar betyder läger för många, kanske särskilt för barnen. På missionsgårdarna har det i många år anordnats<br />
läger för barn i olika åldrar. Många föräldrar är tacksamma för denna möjlighet. Men, det är ingen<br />
självklarhet att det blir läger – det behövs ledare! Du är välkommen, oavsett om du är förälder eller inte,<br />
ung eller äldre, man eller kvinna.<br />
EVa-karIN OCH JÖrGEN NILssON från Hässleholm<br />
ska i <strong>som</strong>mar vara lägervärdar<br />
på barnläger på Missionsgården Strandhem<br />
för femte gången.<br />
EvaKarin brukar vara lärare på lägret<br />
för barn <strong>som</strong> gått förskola och klass<br />
1 (F–1). Under resten av veckan fungerar<br />
hon <strong>som</strong> alltiallo och lägermamma<br />
och hjälper till med allt möjligt, så<strong>som</strong><br />
lek, pyssel och läggning. Det är mycket<br />
förberedelser och jobb med praktiska<br />
saker på ett läger, men det ser Eva<br />
Karin och Jörgen <strong>som</strong> enbart positivt.<br />
Under själva lägret är Jörgen lägervärd<br />
och ser bland annat till att det blir<br />
inledning och avslutning samt morgonoch<br />
afton bö<strong>ner</strong>. Han samlar ledare och<br />
checkar av läget så att allt fungerar, och<br />
tar även hand om det allmänna, <strong>som</strong> att<br />
låsa och släcka på kvällarna.<br />
EvaKarin sitter även i barnlägerkommittén,<br />
<strong>som</strong> träffas på våren för att<br />
bland annat tänka ut vilka <strong>som</strong> kan<br />
vara ledare och så tillfråga dem. Hon<br />
säger att det har varit en väldigt stor<br />
förmån att barnverksamhetsinspiratörerna<br />
Bodil Månsson och Kristina Runeson<br />
har hjälpt till med lägermaterielet,<br />
och att det funnits ett färdigt tema.<br />
Vad är roligast med att vara lägervärd<br />
– Att vi får träffa alla barnen! Många<br />
kän<strong>ner</strong> man igen från år till år. Vi lägger<br />
en semestervecka på detta, men det<br />
känns inte bara <strong>som</strong> jobb efter<strong>som</strong> det<br />
ger så otroligt mycket. Det känns bra<br />
att hjälpa till.<br />
Dessutom kommer man till dukat<br />
bord varje dag, så på det viset blir det<br />
lite semester ändå.<br />
Finns det någon utmaning<br />
– Under lägret är utmaningen att det ska<br />
bli ett bra läger med bra gemenskap. Att<br />
vi ska kunna se alla barnen och få dem<br />
att lära känna var and ra och trivas så att<br />
de vill komma tillbaka. Ett barn sa en<br />
gång: ”Jag är för gammal – men snälla,<br />
kan jag inte få åka ett år till” Då känns<br />
det bra! Det är även en utmaning att få<br />
ut budskapet till barnen på ett roligt och<br />
rätt sätt, att lägga det på rätt nivå så att<br />
det inte blir trist och tråkigt.<br />
Sen är det en stor utmaning att få tag<br />
i lärare och andra ledare …<br />
Hur känns det efter ett läger<br />
– Vi är trötta, efter<strong>som</strong> vi oftast inte har<br />
fått sova ordentligt. Vi är ju på lägret<br />
för barnens skull och satsar helhjärtat<br />
på dem. Men vi kän<strong>ner</strong> också tacksamhet<br />
över att få vara ledare i en så fin<br />
gemenskap och för att vi har så härliga<br />
missionsgårdar <strong>som</strong> ordnar läger.<br />
Vad tror ni lägren betyder för barnen<br />
– De betyder enormt mycket! Vi ser vad<br />
våra tre barn har fått, och vi vill att andra<br />
barn ska få uppleva detsamma. Gemenskapen<br />
man har på läger är speciell, och<br />
det betyder mycket att få åka iväg och<br />
hitta på roliga saker med andra.<br />
Vad vill ni säga till dem <strong>som</strong> kanske funderar<br />
på att vara ledare<br />
– Tveka inte! Det finns olika ledarroller<br />
att gå in i, och alltid någon bland ledarna<br />
<strong>som</strong> har varit med tidigare. Det är<br />
nästintill en skyldighet mot barnen att<br />
hjälpa till så att de kan få åka på läger.<br />
Man kän<strong>ner</strong> kanske inte att det är ens<br />
uppgift att vara lärare, men man kan<br />
komma bara en dag och vara med och<br />
till exempel spela fotboll, vara badvakt,<br />
eller kanske torka borden. Ju fler vuxna<br />
det finns desto bättre. Det är viktigt att<br />
hitta ensamma barn <strong>som</strong> inte vill vara<br />
med i gruppen och det är lättare om<br />
man är fler vuxna. Arbetet blir mer betungande<br />
för ledarna när det finns för<br />
lite folk <strong>som</strong> hjälper till. Man kan följa<br />
med sina egna barn – eller barnbarn! –<br />
och hjälpa till på deras läger. För våra<br />
barn har det bara varit positivt, avslutar<br />
EvaKarin och Jörgen.<br />
BETTy sVENssON, Kristianstad<br />
På ELMs hemsida elmbv.se kan du hitta de olika missionsgårdarna<br />
och de läger <strong>som</strong> anordnas där. Eller<br />
ring och fråga! Följ också annonseringen i <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> (se<br />
annonsbilagan).<br />
4 • 2008 21
kyrkaN I UTLaNDET<br />
slavomír slávik.<br />
Missionskonferens<br />
i Slovakien<br />
texten i logotypen betyder:<br />
”Vi sprider ett glatt budskap.”<br />
ELM är sedan några år knutet till nätverksarbetet i Nir (Nordiska inremissionsrådet) och får därigenom kontakt<br />
med andra missionsorganisatio<strong>ner</strong> och kyrkor. Detta leder till spännande brev, konferenser och besök.<br />
NIr UPPrÄTTHÅLLEr INTE Bara kontakter<br />
inom Norden utan även med ett nätverk<br />
för inremissionsorganisatio<strong>ner</strong> i<br />
Europa, EURIM. Knutna till EURIM är<br />
bland annat EVS, ”Slovakiska Evangeliecentret”<br />
(Slovenské evanjelizacné<br />
stredisko), <strong>som</strong> sedan starten 1993 är<br />
en oberoende missions organisation<br />
inom den slovakiska evangelisklutherska<br />
kyrkan (the Evangelical Lutheran<br />
Church of the Augsburg Confession in<br />
Slovakia). Kyrkan har drygt 300 församlingar<br />
och mer än 350 000 medlemmar<br />
(ca 7 % av befolkningen), där för<br />
övrigt den romerskkatolska kyrkan<br />
domi<strong>ner</strong>ar (ca 70 % av befolkningen).<br />
EVS arrangerar 2–4 maj en missionskonferens<br />
i Zvolen i centrala Slovakien,<br />
ca 20 mil nordost om huvudstaden<br />
Bratislava. ELMs missionsföreståndare<br />
Roland Gustafsson har inbjudits att<br />
medverka vid denna konferens.<br />
Ledare för EVS är Slavomír Slávik,<br />
33 år gammal, gift med Katarina; tillsammans<br />
har de sonen Simon. Slavomír<br />
har teknisk utbildning från universitetet<br />
i Zvolen och teologisk utbildning<br />
från den teologiska fakulteten i Bratislava.<br />
Dessutom har han studerat två<br />
år vid mediehögskolan i Kristiansand,<br />
Norge, där han också lärde sig norska.<br />
Slavomír började arbeta inom EVS år<br />
2000 och är sedan 2005 dess ledare.<br />
Evangelisation och Jesusförnyelse<br />
Slavomír berättar om EVSverksamheten:<br />
”Vårt uppdrag är att sprida det<br />
glada budskapet om Herren Jesus Kristus,<br />
dels till medlemmar i den evangelisklutherska<br />
kyrkan och dels via<br />
utåtriktad verksamhet till människor i<br />
vårt land. Vi trycker och distribuerar<br />
kristen litteratur, arrangerar seminarier<br />
och korrespondenskurser samt sänder<br />
program i radio, TV och via internet.<br />
Konferensen i maj, den tionde i ordningen,<br />
vill verka för en Jesusförnyelse<br />
bland kyrkans medlemmar. Målet är<br />
att evangelisera, utrusta och inspirera.<br />
Traditionalism och ytlighet präglar<br />
dessvärre många sammanhang. Konferenserna<br />
har tidigare berikat många<br />
och varit till stor välsignelse. Vi hoppas<br />
och ber att den också i år får leda människor<br />
till frälsningen i Jesus Kristus,<br />
till uppmuntran och förnyelse till tjänst<br />
i Guds rike.<br />
Efter konferensen kommer EVS att<br />
arrangera seminarier för lutherska<br />
präs ter i sju olika områden i Slovakien,<br />
där bland andra Curt Westman<br />
medverkar (<strong>som</strong> f.ö. besökt Slovakien<br />
årligen sedan 1995). Målet är att kalla<br />
till självrannsakan och förnyelse i arbetet.<br />
Tidigare var det omöjligt att kalla<br />
kyrkans präster till något sådant, men<br />
Gud har öppnat en väg på ett förunderligt<br />
sätt!<br />
Senare i maj beger sig en EVSdelegation<br />
till Serbien, där det finns några<br />
byar med slovakisk befolkning. De<br />
började läsa dagbetraktelser av C. O.<br />
Rosenius <strong>som</strong> vi publicerat, vilket blev<br />
till väckelse och stor välsignelse för<br />
dem. De har nu inbjudit oss att arrangera<br />
föreläsningar bland slaviska folk i<br />
Serbien.<br />
Under de senaste tre månaderna har<br />
inte mindre än 58 perso<strong>ner</strong> börjat studera<br />
Skriften via vår korrespondenskurs.<br />
Totalt är nu 381 perso<strong>ner</strong> engagerade<br />
i dessa studier.<br />
Detta var några glimtar från vårt<br />
arbete. Vårt mål är att förmedla det<br />
glada budskapet om Jesus Kristus till<br />
slovaker på alla platser dit Herren leder<br />
oss.”<br />
sTyrELsEN FÖr ELM Är GLaD över denna<br />
kontakt med en organisation <strong>som</strong> på<br />
många sätt står i samma situation <strong>som</strong><br />
ELM gör. Vi hoppas och ber om att<br />
detta ska få ge både dem och oss insikter<br />
och att vi ska kunna lära oss av<br />
varandra. Vi ber om Guds välsignelse<br />
över konferensen och över missionsföreståndarens<br />
resa dit.<br />
PEr HENrIkssON, ordförande i ELM-BV<br />
aktuella hemsidor: www.evs.sk och www.ecav.sk<br />
22 4 • 2008
aPOsTLaGÄrNINGarNa DEL 9<br />
Sista akten om<br />
Andens verk<br />
genom apostlarna<br />
FOtO: JiM ErNSBErGEr<br />
”Jag längtar till italien.” Det verkar vara vad Paulus uttrycker i romarbrevet, <strong>som</strong> han skriver från Korint<br />
vintern år 56–57. Och efter ett dramatiskt besök i Jerusalem, följt av två års fångenskap i cesarea, är han<br />
äntligen på väg.<br />
<strong>Till</strong> havs (27:1–12)<br />
I evangelierna finns flera dramatiska<br />
berättelser <strong>som</strong> utspelar sig på och omkring<br />
Gennesarets sjö. Men i Apostlagärningarnas<br />
tjugosjunde och tjugoåttonde<br />
kapitel fin<strong>ner</strong> vi Nya testamentets<br />
längsta och mest dramatiska skildring<br />
av en resa till sjöss. Den utspelar sig ute<br />
på Medelhavet. Julius, den officer <strong>som</strong><br />
ansvarade för att föra Paulus och några<br />
andra fångar till Rom, söker efter ett<br />
lämpligt skepp. Han fin<strong>ner</strong> ett fraktfartyg<br />
<strong>som</strong> också tar ombord passagerare,<br />
vilka får hålla till på däck, kanske i<br />
skydd av enkla tält. Paulus medhjälpare<br />
köper sig plats på samma skepp – åtminstone<br />
Aristarkus och Lukas är med.<br />
Resan går långsamt. Först ska man<br />
besöka en närliggande hamn, den i Sidon.<br />
Paulus får tillåtelse att hälsa på<br />
några vän<strong>ner</strong>, <strong>som</strong> hjälper honom med<br />
praktiska ting inför den långa resan.<br />
Sedan är vindarna ogynnsamma och resan<br />
går i omvägar. Man byter skepp i<br />
Myra och till slut når man Kreta.<br />
Det har blivit höst, fastedagen (ett<br />
annat namn på stora försoningsdagen)<br />
är redan förbi, och vintern <strong>som</strong> närmar<br />
sig är en farlig tid för sjöresor på Medelhavet.<br />
1 Man vill ta sig till en säkrare<br />
hamn för övervintring. Paulus varnar<br />
Julius för att fortsätta, men han litar<br />
mer på styrman och redare än på tältmakaren<br />
från Tarsus – ännu har han<br />
inte förstått att fången Paulus reser med<br />
den Högste.<br />
4 • 2008 23
När en församling isolerar sig och glömmer<br />
att den lever kvar i världen just för<br />
’de andras’ räddning, då har den helt<br />
förlorat kontakten med sin uppgift.<br />
Fångad av en stormvind (27:13–44)<br />
Vad händer Man lägger ut och snart<br />
utbryter en kraftig storm. Skeppet kastas<br />
än hit och än dit och slutligen lider<br />
man skeppsbrott. Beskrivningen av vad<br />
<strong>som</strong> händer är så levande och dramatisk<br />
att det inte är svårt att leva sig in i<br />
de utsattas situation. Lukas själv är med<br />
ombord och berättar: Varken sol eller<br />
stjärnor syntes på flera dygn, och stormen<br />
låg på, så att vi till sist förlorade<br />
allt hopp om räddning. ”Vi” i Apostlagärningarna<br />
brukar syfta på Paulus och<br />
Lukas, och ibland någon mer medarbetare,<br />
men här verkar det handla om alla<br />
utom Paulus.<br />
I nöden ställer sig Paulus upp och<br />
gjuter in hopp. Paulus har fått löfte om<br />
att han ska nå Rom, och han litar på<br />
det löftet. 2 Men löftet innebär också att<br />
Paulus får ett ansvar för alla dem <strong>som</strong><br />
seglar med honom. Paulus attityd till<br />
sina fångvaktare, till skeppets styrman<br />
(<strong>som</strong> inte lytt Paulus råd tidigare) och<br />
medpassagerarna utmanar oss. Kän<strong>ner</strong><br />
vi ett ansvar för de männi skor <strong>som</strong><br />
finns i vår omgivning <strong>som</strong> vi inte valt<br />
att umgås med Det kan gälla arbetskamrater,<br />
klasskompisar, grannar eller<br />
medfångar.<br />
Efter två veckor förstår sjömännen<br />
att man närmar sig land. Man lodar<br />
för att undersöka djupet och mäter<br />
först upp cirka fyrtio meter och lite<br />
senare trettio. Hoppet tänds ombord.<br />
Men sjömännen tänker mer på sin egen<br />
räddning än på det gemensamma bästa.<br />
Ibland tenderar en kristen gemenskap<br />
att bli en sluten gemenskap <strong>som</strong> inte<br />
blir till glädje, nytta och frälsning för<br />
dem runt omkring. När Paulus ser sjömännen<br />
förbereda sin egen flykt, utan<br />
att tänka på de övriga, säger han: Om<br />
inte dessa stannar kvar ombord, kan<br />
ni inte räddas. När en församling isolerar<br />
sig och glömmer att den lever kvar<br />
i världen just för ’de andras’ räddning,<br />
då har den helt förlorat kontakten med<br />
sin uppgift.<br />
Tvåhundrasjuttiosex perso<strong>ner</strong> räddas<br />
upp på en ö. <strong>Liv</strong>et räddas, men de<br />
får ingenting med sig av det <strong>som</strong> fanns<br />
på skeppet, oavsett om de haft mycket<br />
eller lite med sig ombord. Hade man<br />
inte varit beredd att kasta allt överbord<br />
– lasten, skeppets utrustning, skeppsbåten<br />
och ankarna – hade man inte nått<br />
fram till land. I det kristna livet finns en<br />
princip <strong>som</strong> handlar om att lämna allt<br />
för att vinna något ännu större. 3 Att<br />
hålla fast vid det <strong>som</strong> är ’oevigt’ är att<br />
förvägra sig själv evigheten.<br />
En hjälpande hand till människor i nöd<br />
(28:1–14)<br />
De övervintrar på Malta och blir väl<br />
mottagna. 4 Akut hjälper öborna till<br />
med att göra upp en eld där de skeppsbrutna<br />
kan värma sig. Senare tar också<br />
Plinius, den främste mannen på ön,<br />
emot dem. Slutligen får de hjälp inför<br />
avresan <strong>som</strong> dröjer tre månader. En del<br />
av det positiva bemötandet och intresset<br />
för de nödställda beror på att Gud<br />
skyddar Paulus från sjukdom efter ett<br />
ormbett och att han genom aposteln<br />
gör under. Men vi kan lära oss något<br />
av Melites invånare. När en katastrof<br />
1. År 59 e. Kr. inföll Stora försoningsdagen den 5 oktober.<br />
2. 23:11 och 27:23–24. 3. Matt. 6:33; Mark.<br />
8:34–38; Luk. 18:18–30, etc. 4. Sannolikt är det dagens<br />
Malta <strong>som</strong> avses med det grekiska ”Melite”.<br />
24 4 • 2008
foto: Thomas Picard<br />
foto: Holly Harris<br />
sker ställer man upp direkt och hjälper<br />
till med det man kan, i nästa steg<br />
vänder man sig till dem <strong>som</strong> har större<br />
resurser och slutligen ger man de nödställda<br />
hjälp att komma vidare. Vad<br />
har du för beredskap att hjälpa I ditt<br />
liv, i ditt hem, på din arbetsplats Med<br />
ganska små medel, med gästfrihet och<br />
tjänstvillighet kan man i en nödsituation<br />
ofta göra en insats när det händer<br />
något i ens närhet.<br />
Resan går vidare på ett annat skepp<br />
och man landstiger i Italiens viktigaste<br />
importhamn Puteoli, <strong>som</strong> ligger 25 mil<br />
söder om Rom. Efter en vecka beger<br />
man sig landvägen mot imperiets huvudstad.<br />
”Och så kom vi till Rom” (18:15–31)<br />
De kristna i Rom kommer ut och möter<br />
fången Paulus med sällskap flera mil utanför<br />
staden. Det gläder Paulus och ger<br />
honom nytt mod. Visst kommer han<br />
i bojor, men – fri eller fånge – det var<br />
till Rom han ville och nu är han där. 5<br />
Paulus anses inte vara en högriskfånge,<br />
utan tillåts hyra en egen lägenhet, i vilken<br />
han kedjas fast och bevakas av en<br />
soldat.<br />
Paulus kallar till sig de judiska ledarna<br />
i Rom. Syftet verkar vara att undersöka<br />
om de judiska ledarna i Jerusalem<br />
avser att i Rom fullfölja processen mot<br />
Paulus. Men de ledande judarna svarar:<br />
Vi har inte fått något brev om dig från<br />
Judeen. De <strong>som</strong> tidigare så hårt lobbat<br />
mot de regionala makthavarna i Judeen<br />
för att Paulus skulle oskadliggöras, verkar<br />
ha gett upp kampen.<br />
I stället uttrycker judarna i Rom ett<br />
intresse för att höra mer av vad Paulus<br />
har att säga. De hade redan påverkats<br />
av kristendomens uppkomst och utbredande.<br />
Runt tio år tidigare hade kejsar<br />
Claudius drivit ut judarna från Rom på<br />
grund av de kristna. 6 Nu har de chansen<br />
att höra en av rörelsens ledare. Resultatet<br />
blir att några övertygas av Paulus<br />
ord – de förstår att Jesus är Messias<br />
– medan andra tar avstånd.<br />
Från fångenskapen i Rom håller Paulus<br />
kontakt med ’sina’ församlingar.<br />
Han skriver breven till Efesus, Kolosse,<br />
Filippi och Filemon från Rom. Och han<br />
predikar i sin husarrest för hedningarna<br />
i Rom. Under två år verkar han<br />
med stor frimodighet – det får vi veta<br />
innan Apostlagärningarna, kanske något<br />
plötsligt, tar slut.<br />
… och sedan då<br />
Vi vet inte exakt vad <strong>som</strong> händer med<br />
Paulus, eller med den kristna kyrkans<br />
fortsatta växt, efter bokens slut. Troligen<br />
kunde Paulus genomföra fler missionsresor.<br />
Olika källor antyder resor<br />
såväl österut <strong>som</strong> västerut från Rom.<br />
Traditionen talar om att han avrättas i<br />
Rom under den förföljelse av de kristna<br />
<strong>som</strong> kejsar Nero initierade år 64. 7<br />
En del bibelutläggare säger att Apostlagärningarna<br />
slutar abrupt – för att få<br />
sin fortsättning i varje kristens liv och<br />
i varje församlings liv. Låt det vara vår<br />
bön att det skulle bli så!<br />
erik j. andersson, missionär, Peru<br />
Varmt tack, Erik, för ditt arbete med dessa bibelstudier<br />
och för att du väglett oss genom Apostlagärningarna.<br />
5. Rom. 15:23. 6. 18:2. Den romerske historikern<br />
Sue tonius (verksam 100–125 e. Kr.) näm<strong>ner</strong> att Claudius<br />
ingrep mot Roms judar på grund av oroligheter<br />
”med Chrestus <strong>som</strong> upphovsman”. Man har tolkat<br />
det <strong>som</strong> någon typ av konflikt mellan judekristna och<br />
ickekristna judar. 7. I den historiska översikten över<br />
Apg. i <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> nr 9/07 angavs en felaktig uppgift om<br />
Paulus dödsår. Mest sannolikt är att Paulus avrättades<br />
år 64 eller 65.<br />
4 • 2008 25
MIssIONEN I UTLaNDET<br />
En brandskadad kyrka i kibera.<br />
Från försoningskonferensen.<br />
Vilja till försoning<br />
Krisen i Kenya har lett till att den evangelisk-lutherska kyrkan ELcK tagit initiativ till och anordnat ett försoningsseminarium<br />
i Nairobi. Öppenhet, refl ektio<strong>ner</strong>, respekt och förlåtelse präglade mötet och öppnade<br />
en väg framåt.<br />
”ELCk Är DEN FÖrsTa kyrkan i Kenya <strong>som</strong><br />
tagit initiativet till en process om försoning<br />
inom kyrkan, innan man går ut i<br />
samhället för att arbeta med orsakerna<br />
och följderna av den kris <strong>som</strong> Kenya<br />
genomgått i början av 2008. Detta var<br />
ett mycket modigt steg från ledningens<br />
sida; den kunde inte veta vad <strong>som</strong> skulle<br />
komma ut av det. Genom Guds nåd har<br />
förlåtelse och försoning fått utrymme,<br />
och detta kommer att fortsätta när kyrkan<br />
bidrar till att läka långvariga sår.”<br />
Så sammanfattar fil.dr. Agnes Aboum 1<br />
en 59 sidor lång rapport från det försoningsseminarium<br />
<strong>som</strong> ägde rum i Nairobi<br />
första veckan i februari. Senare har<br />
flera andra kyrkor anmält sitt intresse<br />
för att ordna liknande samlingar.<br />
representanter från <strong>hela</strong> landet<br />
Sammanlagt deltog 36 perso<strong>ner</strong> från<br />
de fyra stiften och ELCKs centrala ledning.<br />
Seminariet varade en vecka och<br />
började med att deltagarna fick presentera<br />
sig och berätta om de senaste<br />
veckornas händelser. Förvåning, tragik,<br />
rädsla, panik och misstänksamhet<br />
präglade vad de delade med sig. Ett antal<br />
områden <strong>som</strong> ledarskap, förvaltning<br />
och andliga, humanitära och materiella<br />
resurser identifierades <strong>som</strong> avgörande<br />
för om kyrkan ska lyckas vara ett i ord<br />
och handling.<br />
Det <strong>som</strong> lyftes fram av deltagarna<br />
var inte endast relaterat till de aktuella<br />
händelserna utan även till väl kända<br />
företeelser i kyrkan. Nytt var att det<br />
skapades utrymme på seminariet att<br />
lyfta fram och sätta ord på tankarna<br />
och känslorna – inte minst betonades<br />
vikten av att lyssna. Deltagarna fick<br />
hjälp genom många konkreta övningar.<br />
Särskilt uppskattades Walk Talk, dvs.<br />
30-minuterspass där man två och två<br />
skulle diskutera en given frågeställning<br />
med lika stort utrymme var att tala<br />
och lyssna. Ibland delades deltagarna<br />
in i arbetsgrupper enligt följande kategorier:<br />
bis kopar, präster, diakonissor,<br />
kvinno, ungdoms och institutionsledare.<br />
Diskus sio<strong>ner</strong>na redovisades sedan<br />
i ett gemensamt forum.<br />
Internationella resursperso<strong>ner</strong><br />
I andra afrikanska kyrkor finns erfarenhet<br />
av konflikter <strong>som</strong> är relaterade till<br />
etnicitet, traditionellt tänkande, maktkamper,<br />
orättvis resursfördelning osv.,<br />
med många paralleller i den kenyanska<br />
krisen. Deltagarna fick nu ta del av<br />
hur man arbetat för att finna lösningar.<br />
Från Etiopien berättade Mekane Yesuskyrkans<br />
president Iteffa Gobena,<br />
från Burundi Emmanuel Kopwe och<br />
från Mali NLMmissionären Oddver<br />
Espegren. Deras redogörelser hjälpte<br />
deltagarna att lämna sina till att börja<br />
med reserverade hållningar gentemot<br />
varandra, öppnade för reflektio<strong>ner</strong> och<br />
skapade en vilja att reso<strong>ner</strong>a om egna<br />
förhållanden för att få förändring.<br />
Handlingspla<strong>ner</strong> och andakter<br />
Handlingspla<strong>ner</strong> arbetades fram sista<br />
dagen. De kommer att i hög grad fokusera<br />
på kvinnor och ungdomar <strong>som</strong> viktiga,<br />
men hittills försummade grupper<br />
i kyrkan och med stor potential inför<br />
framtiden. Seminarier på olika nivåer<br />
och även för andra grupper pla<strong>ner</strong>ades<br />
med budget och tidspla<strong>ner</strong>.<br />
Dagliga bibelstudier och andakter<br />
var en given utgångspunkt för att man<br />
skulle få en biblisk förankring och bönegemenskap.<br />
Några teman var: Att<br />
skapa plats för nåd (Jes. 43:1–2, Kol.<br />
1:19–20, Ps. 124), Den barmhärtige<br />
samariten (Luk. 10:25–37), Frågor och<br />
grunden för kunskap (Matt. 7:21–29,<br />
Amos 5:24) och Beroende och samarbete<br />
(Pred. 9–10). Vi är ytterst beroende<br />
av Gud, men genom skapelsen har han<br />
också gjort oss beroende av varandra.<br />
En återkommande tanke var också att<br />
den sanna enheten får vi endast i Jesus<br />
Kristus. Vid den avslutande gudstjänsten<br />
bekände många öppet sina synder<br />
och bad om förlåtelse.<br />
karIN G. EksTrÖM, missionsekreterare<br />
1. Agnes Aboum är ofta anlitad av kyrkor och missionsrelaterade<br />
organisatio<strong>ner</strong> för utredningar och<br />
undervisning. 1982-87 var hon doktorand i Uppsala<br />
och skrev avhandlingen ”Kyrkans roll i nationell utveckling”.<br />
Hon leder sedan slutet av 1990-talet tAA-<br />
BcO, en konsultfi rma i Nairobi (www.taabco.org).<br />
26 4 • 2008
ELM<br />
Nytt&iNFO<br />
Information<br />
och nyheter<br />
från organisatio<strong>ner</strong>na<br />
ELM-BV,<br />
ELM Syd och<br />
ELU samt från<br />
missionsgårdarna.<br />
Missionärer återvänder till kenya<br />
DET Är MED GLÄDJE OCH TaCksaMHET till Herren <strong>som</strong> vi berättar att ELMs missionärer<br />
kunnat återvända till sina uppgifter i Kenya. Kerstin Nilsson reste den<br />
17 mars, Lina Jämstorp och Sofia Nilsson den 18 mars. ELCKs och ELMs<br />
ledning samt Svenska ambassaden i Nairobi gav i början av mars klartecken<br />
till återresa. Hänsyn togs då till den positiva politiska utvecklingen, även om<br />
många frågor kommer ta tid att lösa.<br />
Sofia, Lina och Kerstin har fått tillfälle att ”tala mission” och informera<br />
om Kenya både i och utanför ELM under veckorna de varit i Sverige. De<br />
uttrycker en förväntan inför framtiden och förtröstan på Herren, fast de vet<br />
att de kommer att möta förändrade och svåra förhållanden. Låt oss följa<br />
dem i tack och förbön!<br />
karIN G. EksTrÖM, missionssekreterare<br />
TACK, TACK! Insamling avslutad<br />
MED aNLEDNING aV kONFLIkTErNa I kENya, <strong>som</strong> ledde till mer än 1 500 människors<br />
död och över 500 000 flyktingar inom landet, påbörjade ELM den 8 januari<br />
en särskild insamling <strong>som</strong> kanaliseras genom den evangelisklutherska kyrkan<br />
(ELCK).<br />
Gensvaret på uppropet har varit överväldigande, och vi konstaterar med<br />
tacksamhet att mer än 385 000 kr kommit in. Av dessa har 200 000 kr sänts<br />
och fördelats på<br />
• akuta insatser i form av mat, medicin, kläder, sängkläder, husgeråd etc.,<br />
• gatubarnsarbetet Bethesda, <strong>som</strong> nu fått ytterligare behov efter<strong>som</strong> antalet<br />
gatubarn ökat drastiskt i Nakuru,<br />
• kyrkoarbetare, <strong>som</strong> dels utsätts för tryck från hjälpbehövande och dels<br />
tappat kraftigt i lön på grund av att församlingar slagits sönder eller medlemmarnas<br />
resurser ansträngts, samt på<br />
• det försoningsarbete <strong>som</strong> har ungdomar och kvinnor <strong>som</strong> särskilda målgrupper.<br />
Resterande medel kommer att användas till fortsatt akut hjälp och till försonings<br />
och återuppbyggnadsarbete i samråd med ELCK. Denna insamling<br />
avslutas nu, men det går att ange nr 318 i Missionsprojekt 2008 om man vill<br />
bidra ytterligare.<br />
Herren uppehåller alla dem <strong>som</strong> är på väg att falla, och han upprättar alla<br />
nedböjda. Allas ögon väntar efter dig, och du ger dem deras mat i rätt tid.<br />
Du öppnar din hand och mättar allt levande med nåd (Ps. 145:14–16). Detta<br />
löfte gäller även dig!<br />
karIN G. EksTrÖM, rOLaND GUsTaFssON<br />
kOMPassEN – enbladigt, tvåsidigt in<br />
formationsblad med mångsidig information om<br />
yttre missionen – har nu i vårtid vaknat upp ur en<br />
ettårig dvala. Priset är oförändrat GRATIS. Välkomna,<br />
gamla och nya prenumeranter! Kontakta<br />
Karin G. Ekström, se adress s. 31.<br />
FrEDrIk HECTOr OCH karIN G. EksTrÖM (redaktörer)<br />
Volontärer från Finland till kenya<br />
EFTErsOM VI INTE HaFT NÅGra förfrågningar om volontärplatser<br />
i Kenya från svenskt håll för vårterminen 2008, har<br />
dörrarna öppnats för två studenter från vårt grannland.<br />
Jenny Wilkman, 24 år, är lärarstuderande i Åbo och<br />
skriver: ”Jag är uppvuxen i en kristen familj. Under de<br />
senaste åren har Gud jobbat mycket med mig och dragit<br />
mig närmare sig. Han har också gett mig en lust att<br />
göra något för andra människor, att ge vidare den kärlek<br />
och nåd han har visat mig och också att ge av de gåvor<br />
han lagt <strong>ner</strong> i mig. Jag hoppas och tror att Gud kan<br />
använda mig i möten med andra runt omkring mig.”<br />
Leon Jansson, 24 år, studerar teologi i Åbo. 2005 besökte<br />
han Bethesda Children’s Ministry under en resa<br />
till Kenya och Tanzania med kören Furaha. Han skriver<br />
i sin presentation: ”Den eftermiddagen <strong>som</strong> vi hade<br />
tillsammans med pojkarna på hemmet lämnade oförglömliga<br />
spår i mig. Trots att vårt besök var kort hann<br />
vi skapa kontakter med pojkarna på hemmet. Jag har<br />
efteråt via Rakel Smetana brevväxlat med pojkarna på<br />
hemmet. Rakels förslag var att jag <strong>som</strong> volontär skulle<br />
banda in en cd tillsammans med pojkarna till förmån<br />
för hemmet. Jag skriver själv musik och spelar gitarr …<br />
Jag är också förberedd på ett mångsidigt och krävande<br />
arbete på Bethesda Children’s Ministry. Det <strong>som</strong> driver<br />
mig är Jesu Kristi kärlek <strong>som</strong> jag själv fått smaka på<br />
och vill ge vidare. Jag har en kristen bakgrund, kommer<br />
från en kristen familj och vill mest av allt i detta liv få<br />
vara nära Jesus och följa honom.”<br />
Jenny och Leon har förberett sig med en tvåveckors<br />
kurs vid Sida Civil Society Centre i Härnösand. De fick<br />
också två veckors swahilistudier. Meningen var att de<br />
skulle ge sig iväg vid månadsskiftet febr./mars, nu blev<br />
det en månad senare. ELM har fått bidrag beviljat från<br />
Sida genom Svenska Missionsrådet för att täcka kostnaderna<br />
för volontärerna 2008.<br />
karIN G. EksTrÖM, missionssekreterare<br />
Besök i Etiopien<br />
MIssIONssEkrETarE JENs aaGE NIELsEN besöker Etiopien under<br />
tiden 23 april–9 maj. Etiopiens evangelisklutherska<br />
kyrka (EELC) inbjuder till årsmöte 1–3 maj i Zwai, vilket<br />
ger Jens Aage goda möjligheter att knyta kontakter<br />
med medarbetare och goda vän<strong>ner</strong>. Låt oss be om Guds<br />
ledning och beskydd över hans resa och uppdrag.<br />
rOLaND GUsTaFssON, missionsföreståndare<br />
4 • 2008 27
MIssION ErITrEaNsk I UTLaNDET<br />
HÖGTID<br />
Guds ord sprids<br />
genom sång och musik<br />
Musikskolan i Asmara hör till den Evangelisk-lutherska<br />
kyrkan i Eritrea (ELcE). Den har sedan i fjol en ny<br />
rektor– han intervjuas här av sin företrädare.<br />
senay, vill du presentera dig själv<br />
– Jag heter Senay Kahsay, är född den<br />
27 januari 1983 i hamnstaden Assab.<br />
När jag var ungefär sex månader gammal<br />
flyttade mina föräldrar till Asmara<br />
och min far fick arbete i den Evangeliska<br />
kyrkan.<br />
Hur fick du intresse för sång och musik<br />
– Efter<strong>som</strong> mina föräldrar var kristna<br />
och medlemmar i den Evangeliska kyrkan,<br />
hade jag förmånen att få växa upp<br />
i ett kristet hem. Därför var det naturligt<br />
att ta del av kyrkans olika aktiviteter,<br />
t.ex. söndagsskola, ungdomskör m.m.<br />
På så sätt väcktes mitt musikintresse, jag<br />
började så smått spela på de musikinstrument<br />
<strong>som</strong> fanns i kyrkan. Som tolvåring<br />
fick jag genom en av kyrkans musiker<br />
lära mig grunderna för pianospel.<br />
Men det var först 1998 <strong>som</strong> musikstudierna<br />
började på allvar, när musikskolan<br />
öppnades och jag hade förmånen att bli<br />
en av de första elever na där.<br />
senay, jag vet att du är musikalisk, inte<br />
minst på piano. När upptäckte du din<br />
begåvning<br />
– Redan när jag deltog i söndagsskolan<br />
brukade vår ledare ge oss uppgiften att<br />
ackompanjera kören. Jag märkte att det<br />
var lätt att följa med. Vid studierna på<br />
musikskolan hjälpte lärarna mig att utveckla<br />
de gåvor jag fått,<br />
något <strong>som</strong> jag givetvis är<br />
glad för.<br />
Jag studerade sen i fem år –<br />
piano, gitarr, trumpet och musikteori.<br />
Så småningom började jag arbeta <strong>som</strong><br />
pianolärare.<br />
Vad sysslar du med just nu<br />
– Jag studerar business management<br />
för fjärde året vid universitet i Asmara<br />
och tar examen i juni. Samtidigt är jag<br />
sedan september 2007 anställd på halvtid<br />
<strong>som</strong> rektor för musikskolan. Efter<br />
studierna blir jag rektor på heltid. Jag<br />
leder kyrkans ungdomskör, övar med<br />
den varje torsdag och lördag. Vi sjunger<br />
upp på söndagarna.<br />
Då vill jag passa på och gratulera till rektorstjänsten.<br />
Hur tycker du att det går<br />
Tack – det går bra! Det är ett stort ansvar.<br />
Man måste se till att skolan fungerar,<br />
följa upp elevernas utveckling m.m.<br />
Jag gör vad jag kan och lägger arbetet i<br />
Guds händer.<br />
Hur knyter du ihop ditt andliga liv, musiken<br />
och kyrkans arbete<br />
– Sång och musik är ett fantastiskt<br />
redskap för att sprida Guds ord! Församlingsarbetet<br />
är mycket beroende av<br />
sång och musik, inte minst bland ungdomarna.<br />
Mina kunskaper<br />
hjälper oss att kunna<br />
utveckla denna verksamhet på<br />
ett professionellt sätt. På så sätt ger<br />
musiken mig mycket i mitt andliga liv.<br />
Vilka är dina visio<strong>ner</strong> för musikskolans<br />
framtid<br />
– Jag vill arbeta för att vidareutveckla<br />
den, så att den får en internationell standard.<br />
Samtidigt behöver jag själv förkovra<br />
mig för att kunna ge vidare till andra.<br />
<strong>Till</strong> slut, senay, har du något särskilt du<br />
vill säga till vän<strong>ner</strong>na i sverige – och tidningen<br />
<strong>Till</strong> <strong>Liv</strong><br />
Jag vill passa på att tacka alla <strong>som</strong> har<br />
bidragit på ett eller annat sätt till musikskolans<br />
start och utveckling, särskilt<br />
för ELMs roll och satsning i projektet.<br />
Tack – och Gud välsigne er!<br />
Jag kän<strong>ner</strong> inte till <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> så mycket<br />
– jag vet vad ELM är och vem missionsföreståndare<br />
Roland Gustafsson är.<br />
Men jag vill i alla fall tacka för möjligheten<br />
att komma till tals och hoppas att<br />
jag i framtiden får lära känna tidningen<br />
och läsarna ytterligare.<br />
Tack, Senay, för att du ställde upp för<br />
intervjun, Gud välsigne dig!<br />
BarNaBas MEBraHTU<br />
F.d. rektor för musikskolan i Asmara<br />
28 4 • 2008
ÖPPET<br />
FOrUM<br />
Insändare om<br />
”Ekumenismens faror”<br />
I <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> nr 1/2008 recenseras en<br />
temadag med Stefan Gustavsson<br />
<strong>som</strong> talare på Strandhem. Recensionen<br />
avslutas med en uppmaning<br />
att vi ska ”lära av Alfakurser, S:ta<br />
Clara församling, Oasrörelsen,<br />
NFU (Naturlig Församlingsutveckling)<br />
samt hjälpas åt ekumeniskt på<br />
vår ort.” Uppmaningen lämnas utan<br />
kommentar.<br />
Det är lätt att bli blind för faran<br />
av ekumenik med icke evangelisklutherska<br />
organisatio<strong>ner</strong>. I Alfakurserna<br />
finns ett reformert inslag i<br />
synen på omvändelsen och beträffande<br />
sakramentssynen. Oasrörelsen<br />
presenterar sig <strong>som</strong> ”en fristående<br />
karismatisk rörelse … med ett<br />
utflöde av den värld<strong>som</strong>spännade<br />
karismatiska förnyelsen”.<br />
Rörelsen uppger sig även verka på<br />
”evangeliskluthersk grund”, men<br />
rymmer ändå inom sin sfär både<br />
pingstvän<strong>ner</strong> och s.k. waldenströmare,<br />
dvs. sådana <strong>som</strong> förnekar arvsynden<br />
respektive evangeliskluthersk<br />
lära om försoningen i Kristus. Vad<br />
skulle reformatorn ha sagt om sådan<br />
”lutherdom”. Han rådde ingen att<br />
lära av den tidens svärmeandar.<br />
En god inblick i den karismatiska<br />
rörelsens syfte och konsekvenser<br />
får man av N. O. Rasmussens bok:<br />
”Den karismatiske vækkelse – pinse<br />
på ny” 1 Naturlig Församlingsutveckling<br />
tycks nära förknippat med<br />
Sv. Missionskyrkan.<br />
Det är bättre att studera Kristus<br />
och apostlarnas lära än att lära av<br />
eller samverka med organisatio<strong>ner</strong>,<br />
<strong>som</strong> förnekar viktiga punkter<br />
i Bibeln och bekännelseskrifterna.<br />
Lite surdeg syrar <strong>hela</strong> degen, skriver<br />
Paulus. Ska man samverka med dem<br />
vars dopsyn innebär förnekelse av<br />
arvsynden, måste den läran förtigas.<br />
Vid samverkan med dem <strong>som</strong> har<br />
obiblisk ämbetssyn får inte 1 Kor.<br />
Vill du ge respons på det vi<br />
skriver i tidningen För att vara<br />
med och ge inlägg krävs att du<br />
uppger ditt namn. Skriv kortfattat<br />
och i ’god ton’ till: till <strong>Liv</strong>,<br />
”Öppet forum”, Sandgatan<br />
14B, 223 50 Lund, eller mejla<br />
direkt till till.liv.red@telia.com.<br />
14:34–38 etc. tas upp. Därför blir<br />
inte recensionens slutord, Apg. 18:9,<br />
i praktiken tillämpat i det ekumeniska<br />
sammanhanget.<br />
Faran av falsk ekumenik är på<br />
sikt mer ödesdiger än man från<br />
början föreställer sig. Dr David<br />
Hedegård insåg tidigt faran och<br />
skrev boken ”Söderblom, påven och<br />
det stora avfallet” (1953). ”Det utåtriktade<br />
allianssinnet åstadkommer<br />
en inre splittring, nämligen i våra<br />
egna led”, skrev Ivar Bergman och<br />
Josef Månsson 1974 till föreningar<br />
anslutna till NSM och Hässleholms<br />
Missionsförening. Man bör därför<br />
noga överväga innebörden av ELM<br />
BVs stadgar §1 om ställningen till<br />
Bibeln och den lutherska bekännelsen<br />
och dess uppmaning att bekämpa<br />
all slags otro och förnekelse.<br />
Paragrafen måste få konsekvenser<br />
för lära och liv.<br />
assar BJÖrkVaLD<br />
1. Svensk översättning 1974, Kyrkliga Förbundets<br />
Bokförlag. rasmussen tog senare<br />
efternamnet Vigilius. Han var under en del år<br />
rektor för Dansk Bibelinstitut, Köpenhamn.<br />
sVar till assar Björkvald<br />
I sVErIGE Är NOG Stefan Gustavsson i<br />
dag känd <strong>som</strong> en av de mest nitiska<br />
till att stå upp för kristendomens<br />
sanningsanspråk och till att försöka<br />
påverka samhällets beslutsfattare<br />
i etiska frågor. Inom ELMBV är<br />
du, Assar, en ivrig försvarare den<br />
evangelisklutherska läran, men<br />
också ofta synlig i tidningar med<br />
insändare i aktuella frågor. Detta<br />
inger respekt.<br />
Jag vill här försöka bemöta något<br />
av det du skriver. Först: notiser i <strong>Till</strong><br />
<strong>Liv</strong> om vad <strong>som</strong> hänt i ELM kom<br />
Forts. nästa sida.<br />
Ord till liv av C.O. Rosenius<br />
Bröders kännetecken<br />
På vilket sätt är alla Guds barn lika De tre mest utmärkande<br />
dragen hos Guds barn här på jorden är:<br />
DE LEVEr I TrO PÅ sIN FrÄLsarE. Vår eviga salighet beror<br />
av en enda sak, nämligen ett bestämt förhållande<br />
till Kristus. Det erkän<strong>ner</strong> vi gärna rent teoretiskt, men<br />
när det gäller den praktiska tillämpningen av det och<br />
eller vår egen eller andras ställning till Gud, då är vi<br />
böjda att räkna med många andra faktorer.<br />
När det gäller oss själva blir vi lätt missmodiga, då<br />
vi upptäcker att det inte är så helt med vår kristendom<br />
och att vi syndar i tankar, ord och gärningar. Vi<br />
räknar inte riktigt med att vår barnarätt hos Gud helt<br />
och hållet beror av vårt förhållande till Jesus. När det<br />
gäller vår bedömning av andra, så räknar vi gärna<br />
med en rad yttre faktorer <strong>som</strong> egentligen ingenting<br />
säger om deras ställning till Herren.<br />
Därför skall vi inpränta att frälsningen beror av en<br />
enda sak: själens förhållande till Frälsaren. Nog finns<br />
det mycket <strong>som</strong> Skriften antingen påbjuder eller förbjuder,<br />
men själva frälsningen knyts alltid till detta<br />
enda: om du är i Kristus eller inte.<br />
DE Har GENOM TrON BLIVIT Nya MÄNNIskOr. Den sanna<br />
och frälsande tron kän<strong>ner</strong> man igen på att den<br />
omskapar människor. ”Tron är ett Guds verk i själen<br />
<strong>som</strong> förvandlar oss, föder oss på nytt och gör oss till<br />
helt nya människor”, säger Luther. Och ”om någon<br />
lever i gemenskap med Kristus, är han en ny skapelse”,<br />
heter det hos Paulus. Att tro på Jesus och ändå<br />
vara världen lik i håg och sinne – det går inte ihop.<br />
En ny födelse, en ny skapelse – det är uttryck <strong>som</strong><br />
betecknar en genomgripande förvandling. Pröva dig<br />
därför inför Herrens ansikte om din inre ställning<br />
också är i överensstämmelse med Guds ord. Ditt<br />
hjärta måste vara sådant att det har behov av Jesus<br />
Kristus och hans försoning – och lever av detta.<br />
DE HÄMTar NÄrING FÖr sIN TrO HOs JEsUs. Säkrare<br />
kännetecken på nådens barn ges inte. De är inte alltid<br />
<strong>som</strong> de borde vara, men ett kännetecknar dem<br />
alla: Kristus är deras djupaste behov. Det är inte alltid<br />
<strong>som</strong> de blir stärkta av evangeliet. De kan vara<br />
andligen sjuka och tar inte till sig Ordet. Men får<br />
de så tillfälle att lyssna till en evangelisk predikan<br />
om Kristus och hans nåd, då ljusnar blicken, hjärtat<br />
upplivas och de fattar nytt mod. Det går <strong>som</strong> när en<br />
hungrande kommer till ett gott bord.<br />
Det avgörande tecknet på om någon är Guds barn<br />
och är född av Gud är alltså detta att man lever av<br />
Kristus. Ja, så avgörande är detta tecken, säger Paulus,<br />
att den <strong>som</strong> väl byggt på Kristus skall bli frälst,<br />
även om han byggt så illa att hans verk bränns upp.<br />
Ur Bröders gemenskap, I Guds hjärta av c.O. rosenius (bearb.)<br />
4 • 2008 29
Bibelläsning och bön<br />
info om bibelläsningsplanen: se <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> nr 1 2008<br />
aPrIL<br />
BIBELMaraTON (VITa FÄLT)<br />
MÅN 7 4 Mos.22:1–39 TIs 8 5 Mos. 31:1–8, 32:48–52, 34:1–9<br />
ONs 9 Josua 2:1–24 TOrs 10 Josua 3:1–17, 4:11–24<br />
INFÖr 4:E sÖN I PÅskTIDEN<br />
FrE 11 1 tess. 5:9–11 LÖr 12 Joh. 13:31–35<br />
sÖN 13 Ps. 147:1–7<br />
MÅN 14 Josua 6:1–25 TIs 15 Josua 23:1–16, 24:29–32<br />
ONs 16 Dom.6:1–32 TOrs 17 Dom.6:36–40, 7:1–22<br />
INFÖr 5:E sÖN I PÅskTIDEN<br />
FrE 18 Gal. 5:13–18 LÖr 19 Joh. 17:9–17<br />
sÖN 20 Ps. 98:1–8<br />
MÅN 21 Dom.13:1–13, 24–25 TIs 22 Dom.14:1–20<br />
ONs 23 rut 1:1–22 TOrs 24 rut 2:1–23<br />
INFÖr BÖNsÖNDaGEN<br />
FrE 25 rom. 8:24–27 LÖr 26 Matt. 6:5–8 sÖN 27 Ps. 13<br />
MÅN 28 rut 3:1–18 TIs 29 rut 4:1–17<br />
INFÖr krIsTI HIMMELsFÄrDs DaG<br />
ONs 30 Apg. 1:1–11 TOrs 1 MaJ Ps. 110<br />
MaJ<br />
INFÖr sÖNDaGEN FÖrE PINGsT<br />
FrE 2 Apg. 1:12–15 LÖr 3 Joh. 16:12–15 sÖN 4 Ps. 33:18–22<br />
Förbön i april<br />
BarMHÄrTIGE GUD, Du <strong>som</strong> lät Din Son ge sitt liv för oss för att<br />
sedan uppstå, låt honom vara vår herde och leda oss genom<br />
kamp och fara, till vila, glädje och evigt liv. Amen.<br />
Vi överlämnar i Dina goda händer våra missionsgårdar, deras<br />
styrelseledamöter, anställda och frivilligarbetare. Hjälp, led och<br />
välsigna all verksamhet där, välsigna dem <strong>som</strong> pla<strong>ner</strong>ar, dem<br />
<strong>som</strong> på olika sätt arbetar där och alla <strong>som</strong> kommer dit.<br />
Låt oss be för:<br />
• BrEaNÄs MIssIONsGÅrD. styrelsen: Per Mo dig (ordf.), Daniel<br />
Bergström, Lena Englund, christoffer Frostensson, Helena carlsson,<br />
Johan carlsson, terese carlsson, Gustav ipsen, Henrik Larsson,<br />
Magnus Ottosson. anställda: Sofie Lundström (bokningsansvarig),<br />
Maj-Britt Nelsson (vik. husmor), Pelle Borg (vaktm.),<br />
Kjell-Arne Alvelund (kassör).<br />
• FaLkETOrP MIssIONsGÅrD. styrelsen: Anders Andersson (ordf.),<br />
Marie Johansson, Nils-Bertil Bertilsson, thomas Gunnarsson,<br />
Göran, Johansson, Hans, Jonsson, Harald, Waldemarson, Bengt<br />
Gunnarsson, Olle Andersson, Jan Henriksson.<br />
• MIssIONsGÅrDEN FrIDHEM. styrelsen: carlåke Söderlind<br />
(ordf.), Gustaf Andersson, Paul Andersson, David Appell, Lars<br />
Göran Brandt, Andreas Helgesson, Jan-Ola Wirth, Erik Burman,<br />
Jakob Andertun och rolf Smetana (hedersordf.). anställda: Jan-<br />
Ulrik Smetana (pastor), Lennart Ljungkvist, koordinator), inger<br />
Heikki (värdinna), christina Axengrip (informatör), Elin Fridolfsson<br />
(lokalvård).<br />
• MIssIONsGÅrDEN sTraNDHEM. styrelsen: Jan Jämstorp (ordf.),<br />
Lars-Gunnar Arvidsson, Kerstin Nilsson (Ö-a), Oskar Sjödahl, Jon<br />
rickardsson, roger Henriksson, Andreas Johansson, Anders<br />
Danielsson, Samuel. anställda: se till <strong>Liv</strong> 02/08, s. 30.<br />
• ÅHUs MIssIONsGÅrD. styrelsen: Nils Bengtsson (ordf.), Lene<br />
Alfredsson, Simon Andertun, Niclas Jämstorp, Andreas Persson,<br />
inga Svensson, Emma Sturesson, Ann-Katrin Jönsson, Malin Linder<br />
och Bengt Engström. anställda: Sofie Lindqvist (husmor), Birgitta<br />
Olsson (ekon.biträde), Per-Anders Einarsson (vik. föreståndare),<br />
Arthur Einarsson (medhjälpare).<br />
ÖPPET<br />
FOrUM<br />
Forts. från s. 29.<br />
menteras normalt sett inte av redaktionen.<br />
Även om det ibland kunde<br />
vara på sin plats att göra detta.<br />
Vi ska vara glada för vad Gud har<br />
lagt på våra hjärtan – att troget hålla<br />
oss till <strong>hela</strong> Guds Ord. Men Paulus<br />
säger att vi ska ”i kärlek hålla fast<br />
vid sanningen och i allt växa upp till<br />
honom <strong>som</strong> är huvudet, nämligen<br />
Kristus” (Ef. 4:15). Det finns nog<br />
alltid sådant i andra kristna rörelser<br />
<strong>som</strong> kan kritiseras – av större eller<br />
mindre betydelse – men vi ska i<br />
kärlek vara rädda om våra kristna<br />
syskon från andra sammanhang.<br />
Det innebär inte att vi förbiser de<br />
skillnader <strong>som</strong> finns, men vi bör i<br />
ödmjukhet vara medvetna om vår<br />
egen rörelses fel och brister.<br />
Tyvärr händer det ibland att vi<br />
gör ge<strong>ner</strong>aliseringar av vad andra<br />
kristna rörelser står för. Inte alltid<br />
har man samma syn i dag <strong>som</strong><br />
tidigare – och rörelserna är inte<br />
heller homogena. Att pingströrelsen<br />
förnekar arvsynd skulle inte alla<br />
medlemmar instämma i. I Illustrerat<br />
Bibellexikon kan vi läsa (i stycket<br />
”Dop av troende”): ”Visserligen har<br />
barnet del av följderna efter Adams<br />
fall, men det har också del i den<br />
frälsning <strong>som</strong> vanns genom Kristi<br />
försoningsverk, och <strong>som</strong> gäller alla<br />
människor.”<br />
Vad är centrum och omistligt<br />
Vem är en kristen Katekesen säger:<br />
”Jag kallas kristen emedan jag<br />
genom dopet är upptagen i Kristi<br />
församling och med församlingen<br />
tror och bekän<strong>ner</strong> honom vara min<br />
Frälsare och Saliggörare.” Bör vi<br />
då inte <strong>som</strong> kristna syskon erkänna<br />
dem <strong>som</strong> bekän<strong>ner</strong> Jesus <strong>som</strong> sin<br />
Herre och Frälsare och <strong>som</strong> vill leva<br />
<strong>som</strong> hans lärjungar utifrån Bibeln,<br />
Guds Ord<br />
Vi kan med glädje konstatera att<br />
många människor kommer till tro<br />
genom Alfakurserna.<br />
Från Oasmötena rapporteras att<br />
köerna till bikt och personliga samtal<br />
är lång. Det är goda frukter <strong>som</strong><br />
vi måste ge erkännande åt.<br />
Temadagen vi skrev om anordnades<br />
mot bakgrund av att kristen tro<br />
alltmer ifrågasätts. Vi fick uppmaningen<br />
att lära av andra vad gäller<br />
församlingsförnyelse, och att hjälpas<br />
åt på vissa områden. Så sker sedan<br />
länge på kristna skolor, i skolevangelisationen,<br />
i kampen mot abort<br />
och för äktenskapet osv. Men det<br />
uppmanades inte till samgående med<br />
andra rörelser eller till samarrangemang<br />
av gudstjänster.<br />
ELMBVs §1 uppmanar till att bekämpa<br />
all slags otro och förnekelse.<br />
Det görs var gång Ordet förkunnas<br />
från våra predikstolar, när artiklar<br />
publiceras i <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong>, när otro vänds<br />
till tro i Alfakurser, när Kristus blir<br />
förhärligad <strong>som</strong> Frälsare från synden<br />
osv. Vi möter otron och förnekelsen<br />
i våra egna liv, och den finns runt<br />
om oss i samhälle, på skola, arbetsplats<br />
och den egna gatan. Där får vi<br />
kämpa – i bön och vittnesbörd och<br />
med våra liv visa på Kristus. Då kan<br />
vi behöva hjälp och stöd av en kristen<br />
granne eller arbetskamrat – även<br />
om denne kommer från ett annat<br />
kristet sammanhang.<br />
Lars-ÅkE NILssON,<br />
ansvarig för temadagen<br />
och ledamot i <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong>s redaktionsråd.<br />
Salig är den <strong>som</strong> har<br />
sin glädje i Herrens<br />
undervisning. Ur Ps. 1<br />
30 4 • 2008
#<br />
Resor med kvalitet<br />
och gemenskap<br />
11/4 Tygriket, dagstur<br />
28/6 Sydtyrolen 8 dgr<br />
23/6 o 23/9 Armenien 9 dgr<br />
30/6 Armenien med Iran 9 dgr<br />
22/6 o 12/10 Georgien 9 dgr<br />
3/8 Lofoten 9 dgr<br />
30/8 Fyn med Christiansfeld 2 dgr<br />
4/10 I Luthers fotspår 5 dgr<br />
25/10 Israel 9 dgr<br />
Tel 046 -14 05 90<br />
www.exodusresor.se<br />
Nyfiken<br />
på strandhems<br />
Bibel- och lärjungaskola<br />
Välkommen till öppet hus 10 maj<br />
kl. 10–16. Mat kan erhållas mot<br />
förhandsanmälan senast 6 maj.<br />
Drop in-fi ka 9.30.<br />
Årsmöten 2008<br />
ELM-BV<br />
13–15 juni ELM-BVs årsmöte,<br />
Ängelholm<br />
ELM syD<br />
17–18 maj ELM Syds årsmöte,<br />
Ängelholm<br />
ELU<br />
26 april ELUs årsmöte,<br />
Strandhem, Örkelljunga<br />
MED<br />
TILL LIVs<br />
MaJ-<br />
NUMMEr<br />
Det finns många <strong>som</strong> längtar efter att ta sin kristna<br />
tro på allvar. Men för att tron ska kunna utvecklas<br />
behövs andliga ruti<strong>ner</strong> och möjlighet till personliga<br />
samtal om tron.<br />
Därför finns Strandhems Bibel- och lärjungaskola.<br />
Vi vill kombi<strong>ner</strong>a bibelskolans teoretiska undervisning med det andliga livets<br />
praktik, med ett tydligt fokus på vad det innebär att följa Jesus idag.<br />
För mer information och anmälningsblankett, kontakta oss på telefon 0435-514 77 eller<br />
e-post bibelskolan@strandhem.nu. Mer information hittar du på www.strandhem.nu.<br />
GUD VILL<br />
DITT LIV<br />
Beställ <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong>s juninummer<br />
2008 – till Dig själv, din förening,<br />
tältveckan, ett läger <strong>som</strong><br />
pla<strong>ner</strong>as m.m. Fyll i och skicka<br />
in talongen <strong>som</strong> fi nns i bilagan.<br />
Begrunda<br />
Begrunda är en fördjupningsbilaga till<br />
<strong>Till</strong> <strong>Liv</strong> <strong>som</strong> ges ut med 2 nr/år.<br />
Den kostar endast 80 kr/år för <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong>prenumeranter<br />
(lösnummer 45 kr).<br />
Beställ den snarast via talongen i<br />
annonsbilagan och du får den med<br />
<strong>Till</strong> <strong>Liv</strong>s majnummer.<br />
kommande nummer innehåller bland annat:<br />
BENGT HOLMBErG – Jesus i nutidens ögon<br />
BENGT BIrGErssON – Kristus uppstod på tredje dagen enligt Skrifterna<br />
rakEL sMETaNa – En utsträckt hand, missionens sociala dimension<br />
GULT kOrT<br />
Fick du ett gult prenumerationserbjudande<br />
med mars<strong>numret</strong><br />
Hjälp till att värva fl er<br />
prenumeranter, särskilt bland<br />
dina yngre vän<strong>ner</strong>!<br />
Du behövs<br />
till kristen lägerskola!<br />
Ska vi fortsätta med barnläger<br />
– då behövs Du!<br />
För att lägerskolan ska fungera,<br />
behöver vi vara många ledare.<br />
Lärare och fritidsledare, det<br />
vet de fl esta. Men du kan också<br />
ha en uppgift <strong>som</strong> badvakt,<br />
nattvakt, rastvakt, en morfar<br />
eller farmor, kökshjälp, musiker<br />
m.m.<br />
Att vara med <strong>som</strong> vuxen bland<br />
barnen, en dag eller fl era, är en<br />
viktig uppgift, <strong>som</strong> ger både dig<br />
och andra glädje. Välkommen<br />
att anmäla ditt intresse!<br />
Breanäs v. 29: Elisabeth<br />
Bergström, 044-731 34.<br />
Strandhem v. 29–30: Maria<br />
Einarsson, 0431-271 08.<br />
Åhus Missionsgård v. 32 ,<br />
Plusläger v. 32: Maria Ekström,<br />
044-12 26 03.<br />
ELM-BV<br />
Smala Gränd 5, 111 39 Stockholm<br />
tel 08-559 23 104, fax 08-22 59 22<br />
www.elmbv.se pg 5 58 43-7, bg 476-1144<br />
Ordförande Per Henriksson<br />
tel 08-750 53 60 E-post ordf@elmbv.se<br />
Missionsföreståndare roland Gustafsson<br />
tel 08-559 23 142, 076-165 15 59<br />
Fax 0435-522 05<br />
E-post roland.gustafsson@elmbv.se<br />
Administrativ chef Jakob Birgersson<br />
tel 08-559 23 164, 076-161 65 59<br />
E-post jakob.birgersson@elmbv.se<br />
Kassör ingegerd Johansson<br />
tel 08-559 23 109<br />
E-post ingegerd.johansson@elmbv.se<br />
Missionssekreterare<br />
Jens Aage Nielsen (Etiopien)<br />
tel 08-559 23 156<br />
E-post jens-aage.nielsen@elmbv.se<br />
Karin G. Ekström (Kenya)<br />
tel 08-559 23 157, 070-241 82 30<br />
E-post karing.ekstrom@elmbv.se<br />
Henrik Birgersson (Peru) (f.n. sjukskriven)<br />
E-post henrik.birgersson@elmbv.se<br />
Ungdomsmissionssekreterare<br />
Fredrik Hector tel 08-559 23 24, 070-740 81 24<br />
E-post<br />
ELM syd<br />
www.elmsyd.se pg 38 16 87-3, bg 917-4418<br />
Ordförande Anders Månsson tel 0431-290 56<br />
E-post bodil.mansson@mbox301.swipnet.se<br />
Expedition: ELM Syd c/o Erling Hansson,<br />
Gärdsgatan 12, 29159 Kristianstad<br />
tel 044-21 37 57<br />
E-post erling.hansson@lm.lrf.se<br />
ELM – Ungdom, ELU<br />
www.elungdom.se pg 3 16 86-9, bg 305-0960<br />
Ordförande Simon Nilsson. tel 042-12 90 22<br />
E-post simonnilsson@hotmail.com<br />
Kassör Jakob Birgersson, ELM-BV (se ovan)<br />
BV-Förlag<br />
www.bv-forlag.se pg 87 81 74-2, bg 503-3147<br />
Smålandsvägen 48, 286 35 Örkelljunga<br />
tel 0435-521 77, fax 0435-522 05<br />
E-post info@bv-forlag.se<br />
Kristen bokhandel i Helsingborg<br />
tel 042-14 57 22. Bollbrogatan 8<br />
TILL LIV<br />
www.tillliv.se pg 607 98 93-1, bg 5316-4000<br />
Ägare och utgivare ELM-BV<br />
Ansvarig utgivare Nils-Göran Nilsson<br />
Redaktör för <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong><br />
Eva Andersson, tel 046-39 93 65<br />
till <strong>Liv</strong>, Sandgatan 14B, 223 50 Lund<br />
E-post till.liv.red@telia.com<br />
Redaktionsråd för <strong>Till</strong> <strong>Liv</strong><br />
Lars Göran Brandt, rebecka Engström,<br />
roland Gustafsson, Lars-Åke Nilsson<br />
Redaktör för Begrunda<br />
Peter Henrysson, tel. 046-211 84 61<br />
E-post begrunda.red@telia.com<br />
Grafisk form cia Björk<br />
Expedition & annonser<br />
till <strong>Liv</strong>, Sandgatan 14B, 223 50 Lund<br />
tel 046-39 93 60, fax 046-39 93 61<br />
E-post till.liv.design@telia.com<br />
Annonser insändes senast:<br />
10:e jan, mars, maj, aug, okt, nov.<br />
Kostnad för privata/kommersiella annonser:<br />
10:50 kronor/spaltmillimeter, min pris 125 kr<br />
(ELM/ELU-föreningar: 5:50 kr/mm)<br />
Prenumeration till <strong>Liv</strong>, 11 nr/år<br />
Ordinarie 430 kr; stud. m. eget boende 230 kr<br />
Prenumeration Begrunda, 2 nr/år<br />
Bilaga i till <strong>Liv</strong> 80 kr/år för till <strong>Liv</strong>-pren.<br />
Endast Begrunda 90 kr, lösnummer 45 kr<br />
Prenumeration pg 607 98 94-9<br />
ingrid Holmqvist, tel 0910-960 31<br />
Storkågeträsk 11, 934 94 Kåge<br />
E-post prenumeration.tillliv@hotmail.com<br />
taltidning ingrid Holmqvist, tel 0910-960 31<br />
Tryck Norra Skåne Offset Hässleholm<br />
12:e årgången iSSN 1402-1838<br />
4 • 2008 31
POsTTIDNING<br />
BVid obeställbarhet återsänds tidningen till<br />
ingrid Holmqvist, Storkågeträsk 11, 934 94 Kåge<br />
Bilaga medföljer.<br />
Som när ett barn<br />
Som när ett litet barn<br />
förtroligt kryper upp i fars knä<br />
och viskar i hans öra<br />
så får vi komma till Gud<br />
i förvissning om<br />
att han vill höra.<br />
Det är barnens självklara rätt<br />
och möjlighet<br />
att ofta, ofta få komma.<br />
Inte bara när de är nytvättade,<br />
söndagsfina och snälla,<br />
stillsamma och fromma.<br />
FOtO: SiMONA BALiNt<br />
Också när vi kommer gråtande<br />
med ränder av tårar<br />
på smutsiga kinder.<br />
Också då är vi välkomna.<br />
Vår hjälplöshet<br />
är för Gud intet hinder.<br />
HaNs HaLLEBO<br />
Ur Någon frågar efter dig<br />
Om kristet förvaltarskap, miljövård och socialt engagemang<br />
Ge oss vårt dagliga bröd FaDEr VÅr<br />
Psalm 104 FÖrDJUPNING I PsaLTarEN<br />
Hjälparen kommer OrD TILL LIV<br />
NÄsTa NUMMEr UTkOMMEr Ca 2 MaJ