Läs Mer om Masterprogrammen - BIG - Stockholms universitet
Läs Mer om Masterprogrammen - BIG - Stockholms universitet
Läs Mer om Masterprogrammen - BIG - Stockholms universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Masterprogram<br />
i biologi<br />
vid <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
2013-03-05
Innehållsförteckning<br />
Introduktion 4<br />
Masterutbildning 5<br />
Praktik 5<br />
Undervisningsspråk 5<br />
Behörighetskrav 5<br />
Högskolepoäng 5<br />
Hur söker man 5<br />
Kontaktinformation 5<br />
Översikt över programmen och de valbara kurserna 6<br />
Masterprogram i<br />
Biogeovetenskap 7<br />
Biologi 8<br />
Ekologi och biodiversitet 9<br />
Etologi 11<br />
Genetisk och molekylär växtbiologi 13<br />
Marinbiologi 15<br />
Marin ekologi<br />
Ekotoxikologi<br />
Tropisk marin miljö<br />
Mikrobiologi 17<br />
Molekylära livsvetenskaper 19<br />
Nordiskt masterprogram i biodiversitet och systematik (NABiS) 20<br />
Social-ecological resilience for sustainable development 22<br />
(Social-ekologisk resiliens för hållbar utveckling, SERSD)<br />
Toxikologi 24<br />
Miljötoxikologi<br />
Strålningsbiologi<br />
Informationen i denna broschyr var förhoppningsvis korrekt<br />
då den gick till tryck, men vi reserverar oss för tryckfel och<br />
förändringar i utbildningarna.<br />
Vid tveksamhet gäller de aktuella utbildningsprogrammen<br />
och kursplanerna.<br />
Dessa finns tillgängliga på www.big.su.se.<br />
3
INTRODUKTION<br />
Bygg på din kandidatutbildning och skaffa dig en internationell masterexamen!<br />
En masterexamen innebär att du under två år fördjupar dig in<strong>om</strong> ett ämne och<br />
gör ett större examensarbete med handledning av en forskare. På <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>universitet</strong> kan du välja mellan 12 spännande inriktningar in<strong>om</strong> biologi och molekylär<br />
biologi.<br />
Den 1 juli 2007 fick vi en ny utbildnings- och examensstruktur.<br />
Det innebär att utbildningar och examina<br />
in<strong>om</strong> högskolan på tre nivåer: grundnivå, avancerad<br />
nivå och forskarutbildningsnivå. Grundnivån<br />
sträcker sig upp till 180 högskolepoäng (3 år), den<br />
avancerade nivån utgörs av ytterligare 60-120 högskolepoäng<br />
(1-2 år) och forskarnivån innebär ytterligare<br />
240 högskolepoäng (4 år) (se figur nedan). Masterexamen<br />
är en ny examen s<strong>om</strong> hör hemma på den<br />
avancerade nivån, och <strong>om</strong>fattar två år s<strong>om</strong> bygger på<br />
en treårig kandidatexamen.<br />
En masterexamen kräver totalt fem års högskolestudier,<br />
vilket motsvarar 300 högskolepoäng (hp).<br />
På den avancerade nivå k<strong>om</strong>mer det också att finnas<br />
en ettårig examen (magisterexamen). Redan efter ett<br />
år av kurser på avancerad nivå kan du ha behörighet<br />
till forskarutbildningen.<br />
Från och med hösten 2007 erbjuder <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>universitet</strong> totalt 11 olika masterprogram in<strong>om</strong> biologi/molekylärbiologi.<br />
I detta häfte ges en kort beskrivning<br />
av programmen och de eventuella obligatoriska<br />
kurser s<strong>om</strong> ingår. För varje program finns en<br />
översiktsfigur s<strong>om</strong> beskriver hur de två utbildningsåren<br />
är upplagda. Alla 11 programmen är samlade i en<br />
översiktstabell på sidan 6, vilken visar de obligatoriska<br />
och valbara kurserna in<strong>om</strong> varje program.<br />
180 hp<br />
3 år<br />
KANDIDATNIVÅ<br />
Kandidatexamen<br />
1-2 år<br />
60 hp alt.<br />
120 hp<br />
AVANCERAD NIVÅ<br />
Masterexamen*<br />
240 hp<br />
ca 4 år<br />
FORSKARUTBILDNINGSNIVÅ<br />
Doktorsexamen<br />
* det går att ta ut en magisterexamen efter ett års studier på avancerad nivå.<br />
4
Masterutbildning<br />
Under masterutbildningens två år läser du kurser på<br />
avancerad nivå samt gör ett examensarbete s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar<br />
en till två terminer. I de olika masterprogrammen<br />
ingår ofta några obligatoriska kurser, och du<br />
måste välja några kurser in<strong>om</strong> huvud<strong>om</strong>rådet (en<br />
översiktstabell över programmens obligatoriska och<br />
valbara kurser finns på sidan 6). Förut<strong>om</strong> de valbara<br />
kurserna in<strong>om</strong> programmens huvud<strong>om</strong>råden ingår i<br />
de flesta masterprogram också helt valfria kurser. I de<br />
valfria kurspoängen kan du välja att läsa andra avancerade<br />
biologikurser än de s<strong>om</strong> ingår i ditt huvud<strong>om</strong>råde.<br />
Du kan också bredda dig gen<strong>om</strong> att läsa ett helt<br />
annat ämne, t.ex. något icke-naturvetenskapligt ämne<br />
och på så sätt skapa din egen profil. De valfria poängen<br />
kan även utnyttjas till att upp till en termin läsa<br />
kurser på kandidatnivå in<strong>om</strong> ett valfritt ämne, förutsatt<br />
att kurserna inte ingår i din kandidatexamen.<br />
På <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> kan du också skräddarsy<br />
din egen masterutbildning gen<strong>om</strong> att fritt välja<br />
bland de avancerade biologikurserna s<strong>om</strong> du uppfylller<br />
förkunskapskraven till (se masterprogrammet i<br />
biologi på sidan 10).<br />
Praktik<br />
På <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> finns det möjlighet att göra<br />
praktik ute i arbetslivet. Kursen ”Praktik i biologi”<br />
<strong>om</strong>fattar 7,5 eller 15 hp och syftet är att få generell<br />
arbetslivserfarenhet och särskild erfarenhet av en<br />
arbetsplats där dina biologiska kunskaper k<strong>om</strong>mer till<br />
användning. Du kan t.ex. prova på forskning eller<br />
konsultarbete eller testa drömarbetsplatsen. I kursen<br />
ingår en obligatorisk introduktion innan du, under<br />
handledning, deltar i den dagliga verksamheten på ett<br />
företag, en myndighet eller annan arbetsplats med<br />
biologisk anknytning.<br />
Undervisningsspråk<br />
Undervisningen sker till stor del på engelska i masterprogrammen.<br />
Några program har dock svenska<br />
s<strong>om</strong> huvudspråk och ett masterprogram ges helt på<br />
engelska.<br />
Behörighetskrav<br />
För att k<strong>om</strong>ma in på ett masterprogram krävs det<br />
generellt att man har fullgjort fordringarna för en<br />
examen på grundnivå s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar minst 180 högskolepoäng,<br />
d.v.s. att man har kunskaper motsvarande<br />
en kandidatexamen. Ett masterprogram kan<br />
också kräva särskild behörighet, vilket innebär att<br />
vissa ämnen eller ett visst ämnes<strong>om</strong>råde ska ingå i<br />
kandidatexamen (se översiktsfigur för respektive<br />
program). De avancerade kurserna s<strong>om</strong> ingår i programmen<br />
kan också ha särskilda förkunskapskrav,<br />
vilka måste uppfyllas innan kursen kan läsas. De<br />
valfria poängen in<strong>om</strong> masterprogrammen kan i viss<br />
mån användas till att uppfylla dessa förkunskapskrav.<br />
I följande beskrivningar av masterprogrammens kurser<br />
anges endast de särskilda förkunskapskrav s<strong>om</strong><br />
gäller utöver masterprogrammets generella förkunskapskrav.<br />
Högskolepoäng<br />
Från och med den 1 juli 2007 har det svenska poängsystemet<br />
att förändrats. Ett års heltidsstudier motsvarar<br />
60 högskolepoäng, istället för 40 poäng enligt det<br />
gamla systemet. Det nya systemet är därmed k<strong>om</strong>patibelt<br />
med ECTS (European Credit Transfer System)<br />
vilket är det europeiska systemet för överföring av<br />
studiemeriter. En högskolepoäng blir därmed lika<br />
med en ECTS.<br />
Hur söker man<br />
Du söker till masterprogrammen via ett internetbaserat<br />
anmälningssystem på Antagning.se. I utbildningskatalogen<br />
och på internet (www.antagning.se<br />
och www.su.se) hittar du mer information <strong>om</strong> programmen,<br />
eventuella behörighetskrav både för program<br />
och enskilda kurser, samt urvalsförfarandet.<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning (<strong>BIG</strong>), <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong>, SE 106 91 Stockholm<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, tfn: 08-16 40 70, e-post: birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
5
Biogeovetenskap<br />
Biologi<br />
Ekologi & biodiv.<br />
SERSD<br />
Etologi<br />
GMV<br />
Marinbiologi<br />
Mikrobiologi<br />
MLS<br />
Toxikologi<br />
Tabellen visar de obligatoriska (O) och valbara (V) kurserna in<strong>om</strong> respektive masterprogram.<br />
Samtliga kurser kan läsas in<strong>om</strong> den valfria poängdelen på programmen, förutsatt<br />
att förkunskapskraven är uppfyllda.<br />
Masterkurser och -program<br />
O = Obligatorisk<br />
V = Valbar<br />
Kurser s<strong>om</strong> ges läsåret 13-14<br />
HP<br />
Akvatisk ekologi 15 V V V V O/V<br />
Avancerad biostatistik 7.5 V V V V V V<br />
Bevarandeekologi 15 V V O V<br />
Biodiversitet: mönster och processer 7.5 V V V V<br />
Biologisk statistik och försöksplanering 7.5 V V V V V<br />
Cancerns biologi 15 V V V O<br />
Etik och djurs välfärd 7.5 V V V O V<br />
Etologi II 7.5 V V V O<br />
Evolutionär ekologi 7.5 V V O V<br />
Fisk- och fiskeribiologi 15 V V V V O/V<br />
Gen<strong>om</strong>ets expression och dynamik 15 V V V<br />
Humanetologi 7.5 V V O<br />
Immunsjukd<strong>om</strong>arnas mol. patogenes 15 V V V<br />
Infektionsbiologi 15 V O V<br />
Marin miljööverv. & riskbedömning 15 V V V O/V<br />
Molekylär cellbiologi 15 V V V V<br />
Molekylär ekologi 15 V V V V V<br />
Mol. växt- mikrobinteraktioner 15 V O V V<br />
Molekylärgenetik 15 V V V V<br />
Populations- och bevarandegenetik 7.5 V V V V<br />
Praktik i biologi 7.5/15 V V V V V V V V V<br />
Presentationsteknik för naturvetare 7.5 V V<br />
Resiliensreflektioner & tillämpningar 7.5 O<br />
Social-ekol. system: utmaningar & förhålln. 15 O<br />
Styrning och förvaltn. av social-ekol. system 15 O<br />
Systemteori och resilienstänkande 15 O<br />
Stamceller i utvecklings- och cancerbiologi 15 V V V V<br />
Strålningsbiologi 15 V V V/O<br />
Tillämpad marin bevarandeekologi 15 V V V V O/V<br />
Tillämpad miljövård för biologer 15 V V V<br />
Tropisk vattenvård 15 V V V O/V<br />
Vetenskapl. i biol. forskn. & utredn. 7.5 V O V<br />
Växtekologi & växt-djurinterakt. 7.5 V V V<br />
Växter i miljöns tjänst 15 V V V V<br />
Växternas diversitet & evolution-ett glob. per. 15 V V V<br />
Zoologisk systematik 15 V V V V<br />
OBS! Preliminärt förslag. Vissa förändringar k<strong>om</strong>mer att ske.<br />
För kemikurser, se www.big.su.se<br />
6
Biogeovetenskap<br />
Vill du arbeta med miljö- och naturvård Då är masterprogrammet i Biogeovetenskap<br />
en utmärkt grund. Här finns möjlighet till praktik på myndigheter och<br />
företag s<strong>om</strong> kanske senare blir din arbetsgivare.<br />
En masterexamen i biogeovetenskap är en bra<br />
grund för yrkesverksamhet in<strong>om</strong> miljö- och naturvårdssektorn.<br />
Många biogeovetare arbetar med<br />
miljöfrågor i k<strong>om</strong>muner, vid länsstyrelser eller<br />
statliga myndigheter s<strong>om</strong> till exempel naturvårdsverket.<br />
Andra ägnar sig åt miljövårdsinriktad forskning<br />
vid <strong>universitet</strong> eller arbetar s<strong>om</strong> informatörer<br />
eller lärare i miljövård. Det finns också biogeovetare<br />
anställda vid företag s<strong>om</strong> sysslar med naturinventeringar,<br />
miljökonsekvensbeskrivningar och<br />
andra miljöutredningar.<br />
År1: Teoretiska kurser<br />
Första året läser man valbara kurser i biologi och<br />
geovetenskap eller miljövård (se figur).<br />
År 2: Valfria kurser och examensarbete<br />
Under andra året gör man sitt examensarbete, men<br />
man kan också välja att läsa en termin valfria kurser.<br />
Förkunskapskrav Kandidatexamen i biogeovetenskap eller motsvarande kunskaper<br />
År 1 Valbara kurser 60 hp (varav 30 hp biologi och 30 hp geovetenskap)<br />
År 2 Valfria kurser 0-30 hp<br />
Examensarbete 30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
*examensarbetet kan göras i biogeovetenskap,<br />
naturgeografi och kvartärgeologi eller biologi.<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Naturgeografi och Kvartärgeologi &<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Bo Eknert, bo.eknert@natgeo.su.se<br />
Studievägledare: Maria Damberg, studier@natgeo.su.se, tfn: 08-16 47 98<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.ink.su.se<br />
www.big.su.se<br />
7
Biologi<br />
I masterprogrammet i biologi kan du skapa din egen utbildning gen<strong>om</strong> att<br />
fritt välja kurser. Du kan t.ex. praktisera ute i arbetslivet och satsa på en<br />
tvärvetenskaplig profil gen<strong>om</strong> att k<strong>om</strong>binera biologin med andra ämnen.<br />
För dig s<strong>om</strong> vill skräddarsy en egen biologiutbildning<br />
finns ett särskilt program. Du s<strong>om</strong> vill bli tvärvetenskaplig<br />
och önskar k<strong>om</strong>binera biologi med<br />
humaniora eller samhällsvetenskap får här en unik<br />
möjlighet. Du kanske vill fördjupa dig in<strong>om</strong> ett eller<br />
flera <strong>om</strong>råden in<strong>om</strong> ämnet biologi s<strong>om</strong> saknar egna<br />
masterprogram, t.ex. botanik, genetik, immunologi<br />
eller fysiologi. Då kan du välja fritt bland alla avancerade<br />
kurser i biologi under en – tre terminer. De<br />
avancerade kurserna leder dig till ett examensarbete<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar en – två terminer. I masterprogrammet i<br />
biologi har du möjlighet att läsa upp till två terminer<br />
helt valfria kurser så s<strong>om</strong> avancerade kurser i andra<br />
ämnen, t.ex. historia och psykologi. Det är även möjligt<br />
att läsa kurser från grundnivå, högst en termin,<br />
både in<strong>om</strong> biologi och i helt andra ämnen t.ex. företagsekon<strong>om</strong>i<br />
eller språk.<br />
Arbetsmarknaden behöver biologer med bred<br />
k<strong>om</strong>petens. Masterprogrammet i biologi ger dig möjlighet<br />
att möta kraven på breddning in<strong>om</strong> t.ex. juridik,<br />
ekon<strong>om</strong>i och förvaltningskunskap. Det är meriterande<br />
att ha praktisk erfarenhet av arbetslivet, in<strong>om</strong><br />
masterprogrammet i biologi vid <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
kan du göra poängsatt praktik i fem eller tio veckor.<br />
Du väljer själv var du vill göra praktiken. Syftet är<br />
att du ska få möjlighet att praktiskt tillämpa dina<br />
kunskaper i biologi. Du ska vidare få känned<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
hur arbete med biologisk anknytning organiseras och<br />
bedrivs på t.ex. ett företag eller en myndighet. Praktik<br />
är liks<strong>om</strong> examensarbetet många gånger det första<br />
steget in på arbetsmarknaden.<br />
Masterprogrammet i biologi erbjuder dig en bred<br />
utbildning, och är en bra inkörsport för dig s<strong>om</strong> ännu<br />
är osäker på vilken del av biologin s<strong>om</strong> du vill specialisera<br />
dig in<strong>om</strong>. Beroende på dina val av kurser<br />
finns det goda möjligheter att under utbildningen byta<br />
till något av de andra, mer specialiserade, masterprogrammen.<br />
År 1 & 2<br />
Under två år läser du en till tre terminer valbara kurser<br />
(se tabell på sidan 6), en till två terminer valfria<br />
kurser och gör ett examensarbete s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar en till<br />
två terminer (se figur).<br />
Förkunskapskrav<br />
Kandidatexamen i biologi där minst 60 hp inkluderar celloch<br />
molekylärbiologi, botanik, zoologi, ekologi och fysiologi<br />
År 1&2<br />
Valbara kurser<br />
Valfria kurser<br />
Examensarbete<br />
30 - 90 hp<br />
0 - 60 hp<br />
30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Bertil Borg, bertil.borg@zoologi.su.se<br />
Studievägledare Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
8
Ekologi och biodiversitet<br />
Ekologi är läran <strong>om</strong> samspelet i naturen. Masterprogrammet i ekologi täcker<br />
därmed ett brett ämne där du har stor valmöjlighet att skapa din egen profil.<br />
Programmet du skapar kan t.ex. vara yrkesinriktat mot förvaltning, naturvård<br />
och miljövård eller inriktat mot forskning.<br />
Ekologi är den vetenskap s<strong>om</strong> studerar vad s<strong>om</strong> påverkar<br />
utbredning och antal av olika arter och hur de<br />
är anpassade till sin <strong>om</strong>värld. Alla arter påverkar och<br />
påverkas av sin biologiska <strong>om</strong>givning, gen<strong>om</strong> konkurrens,<br />
predation och mutualism. För att förstå de<br />
k<strong>om</strong>plicerade nätverken av förhållanden mellan arterna<br />
och deras miljö och klimat, innefattar ekologin<br />
studier av individer, populationer, organismsamhällen<br />
och ekosystem. Ett påtagligt exempel på detta är<br />
människan s<strong>om</strong> idag påverkar förutsättningarna för<br />
många arters existens.<br />
Ekologi handlar i stor utsträckning <strong>om</strong> att använda<br />
kunskaper ifrån olika delar av biologin för att besvara<br />
mera övergripande frågor <strong>om</strong> hur organismer påverkas<br />
av sin <strong>om</strong>givning. Ekologin inkluderar därför<br />
bl.a. evolutionära, fysiologiska, genetiska och morfologiska<br />
perspektiv. In<strong>om</strong> mastersprogrammet i ekologi<br />
ges stort utrymme för studenten att skräddarsy<br />
sin utbildning fram till en önskad profil. Ett avslutande<br />
examensarbete i ekologi är obligatoriskt, liks<strong>om</strong><br />
de kurser i Biologisk statistik och försöksplanering<br />
samt Vetenskaplighet i biologisk forskning och<br />
utredning s<strong>om</strong> läses i anslutning till examensarbetet.<br />
Programmet kan ses s<strong>om</strong> en förberedelse för studenter<br />
s<strong>om</strong> vill gå vidare till forskarstudier med ekologiska<br />
aspekter i exempelvis ekologi, etologi, populationsgenetik,<br />
bevarandebiologi och systematik men<br />
kan även vara en mycket lämplig bakgrund för exempelvis<br />
administration av forskning, vetenskaplig<br />
journalistik, arbete med frågor rörande skogs- och<br />
jordbruk, fiske och jakt, och för tjänster vid myndigheter<br />
s<strong>om</strong> arbetar med bevarandefrågor.<br />
År 1 & 2<br />
I programmet ingår nedanstående obligatoriska kurser<br />
och ett examensarbete s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar en till två<br />
terminer (se figur). Utöver det läser du minst en halv<br />
termin valbara kurser (se tabell sid. 6) och upp till en<br />
termin valfria kurser.<br />
Förkunskapskrav Kandidatexamen i biologi eller motsvarande<br />
År 1&2 Biodiversitet: mönster och processer 7.5 hp (BL8001)<br />
Ekologi II<br />
alternativt Evolution och biodiversitet<br />
Evolutionär ekologi<br />
15 hp (BL5005)<br />
15 hp (BL5006)<br />
7.5 hp (BL8017)<br />
Vetenskaplighet i biologisk forskning och utredning 7.5 hp (BL8008)<br />
Valbara kurser minst 22.5 hp<br />
Valfria kurser<br />
0 - 30 hp<br />
Examensarbete 30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
9
Obligatoriska kurser<br />
Biodiversitet: mönster och processer<br />
Kursen behandlar global, regional och lokal diversitet<br />
hos djur och växter. I kursen ingår m<strong>om</strong>ent s<strong>om</strong> geografiska<br />
mönster, uppskattning av biodiversitet, nuvarande<br />
utbredningar och hot. Kursen ger en fördjupad<br />
kunskap <strong>om</strong> de processer (t.ex. artbildning, produktivitet,<br />
historia, anpassningar, selektion och störningar)<br />
s<strong>om</strong> påverkar biodiversiteten Människans påverkan<br />
på biodiversiteten belyses samt integration av denna<br />
kunskap med olika etiska och ekon<strong>om</strong>iska värderingar.<br />
Förkunskapskrav: Ekologi II, 15 hp eller motsvarande.<br />
Ekologi II<br />
Kursen ger fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper<br />
<strong>om</strong> ekologiska mönster och processer från<br />
individ- till ekosystemnivå och belyser frågor in<strong>om</strong><br />
evolutionär-, populations-, bevarande-, och samhällsekologi.<br />
Kursen består av två teoriavsnitt samt två egna<br />
fältprojekt där varje delm<strong>om</strong>ent är två veckor. Fältarbetet<br />
bedrivs i små grupper på två av SU:s fältstationer.<br />
Alla delar av kursen betonar förståelse av ekologisk<br />
teori samt hur man går tillväga för att praktiskt<br />
testa och utveckla denna teori. Kursen ger en god<br />
grund för mer specialiserade kurser in<strong>om</strong> ekologins<br />
olika del<strong>om</strong>råden. Förkunskapskrav: -<br />
Evolution och biodiversitet<br />
Kurs Kursen syftar till att ge insikt i modern evolutionsteori<br />
samt att förstå uppk<strong>om</strong>st, bibehållande och<br />
förlust av biodiversitet ur ett evolutionärt perspektiv.<br />
Kursen har s<strong>om</strong> målsättning att ge en bred förståelse<br />
för såväl mikro- s<strong>om</strong> makroevolutionära mönster och<br />
processer och spänner därigen<strong>om</strong> över flera discipliner,<br />
sås<strong>om</strong> ekologi, etologi genetik och systematik.<br />
Tonvikten ligger på förståelse och mycket utrymme<br />
ges för diskussion och reflektion. Förkunskapskrav: -<br />
Evolutionär ekologi<br />
Kursen behandlar principer för evolution av djurs och<br />
växters livshistoria, sexuell reproduktion och evolution<br />
av olika sexuella system, lokal anpassning/mikroevolution,<br />
evolution av reaktionsnormer<br />
och plasticitet, social evolution hos djur inklusive<br />
människan, interaktioner och samevolution mellan<br />
arter samt ekologi i ett fylogenetiskt perspektiv. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Vetenskaplighet i biologisk forskning och utredning<br />
Kursen förbereder studenten för examensarbete och<br />
eventuell forskarutbildning i biologi. Den behandlar<br />
olika aspekter på vetenskaplighet, i både akademisk<br />
forskning och utredningsarbete utanför <strong>universitet</strong>svärlden.<br />
Den innefattar fördjupning i vetenskapsteori<br />
och vetenskapsfilosofi, forskningsetik, vetenskapligt<br />
skrivande och publicering samt andra aspekter på den<br />
vetenskapliga processen i praktiken. Förkunskapskrav:<br />
minst 15 hp biologi på avancerad nivå.<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Institutionen för ekologi, miljö och botanik<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Anders Angerbjörn, ander.angerbjorn@zoologi.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
10
Etologi<br />
Vill Du studera hur djur k<strong>om</strong>municerar och löser konflikter, djursamhällenas<br />
sociala uppbyggnad, djurs parbildning och fortplantningssystem och hur konkurrens<br />
respektive samarbete kan uppstå Masterprogrammet i etologi syftar<br />
till att ge förutsättningar för fortsatt verksamhet in<strong>om</strong> de delar av samhället där<br />
aspekter på djurs beteenden är viktiga.<br />
Masterprogrammet i etologi ger en bred insikt i ämnet.<br />
Du får studera hur djur k<strong>om</strong>municerar och löser<br />
konflikter, djursamhällenas sociala uppbyggnad,<br />
djurs parbildning och fortplantningssystem och hur<br />
konkurrens respektive samarbete kan uppstå. Vi ger<br />
förståelse för beteendets evolution och betydelse för<br />
överlevnad och reproduktion. Vi studerar hur beteendet<br />
formas under individens eget liv, från födelse till<br />
vuxen ålder, och hur inlärning och erfarenheter påverkar<br />
nedärvda beteendemönster för att ge ytterligare<br />
anpassningar till den miljö individen lever i.<br />
Etologi är den biologiska vetenskapsgren s<strong>om</strong><br />
utforskar djurens beteende. Etologisk kunskap är<br />
betydelsefull in<strong>om</strong> många grenar av biologin. In<strong>om</strong><br />
ekologi, evolutionsbiologi och bevarandebiologi<br />
utgör djurs beteenden numera ett viktigt studie<strong>om</strong>råde,<br />
men etologin har även tillämpningar utanför den<br />
vetenskapliga världen. In<strong>om</strong> alla de <strong>om</strong>råden där<br />
människan använder djur för sin existens eller för sitt<br />
nöje behövs kunskaper <strong>om</strong> beteendet. Inte minst för<br />
att djurskyddets krav på etik och välbefinnande hos<br />
djuren ska tillgodoses.<br />
Förut<strong>om</strong> grundforskning på <strong>universitet</strong> kan etologer<br />
arbeta in<strong>om</strong> t.ex. husdjursverksamhet, bevarandebiologi,<br />
djurparker, läkemedelsindustri och djurskydd.<br />
År 1 & 2<br />
Under utbildningens två år läser man förut<strong>om</strong> tre<br />
obligatoriska kurser och ett examensarbete, drygt en<br />
termin valbara kurser (se tabell sid. 6) samt upp till<br />
en termin valfria kurser. Av de valbara kurserna<br />
måste minst 7,5 hp vara kurser in<strong>om</strong> det huvudsakliga<br />
<strong>om</strong>rådet för utbildningen. Studierna i etologiprogrammet<br />
<strong>om</strong>fattar såväl föreläsningar och seminarier<br />
s<strong>om</strong> praktiska studier i naturen, i Zoologiska institutionens<br />
laboratorier eller på vår forskningsstation<br />
Tovetorp.<br />
Förkunskapskrav<br />
Kandidatexamen i biologi varav 5 hp evolutionsbiologi<br />
eller motsvarande<br />
År 1&2 Etik och djurs välfärd 7.5 hp (BL7007)<br />
Etologi II<br />
Humanetologi<br />
7.5 hp (BL8016)<br />
7.5 hp (BL7009)<br />
Valbara kurser<br />
37.5 - 67.5 hp**<br />
Valfria kurser<br />
Examensarbete<br />
0 - 30 hp<br />
30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
*grundkursen Etologi I kan läsas in<strong>om</strong> masterprogrammet.<br />
** minst 7,5 hp måste vara in<strong>om</strong> huvudämnet.<br />
11
De obligatoriska kurserna<br />
Etologi I (kandidatkurs)<br />
Kursen ingår i förkunskapskraven men kan läsas<br />
in<strong>om</strong> masterprogrammet. Etologi I ger kunskaper<br />
in<strong>om</strong> hela det etologiska ämnes<strong>om</strong>rådet. Första halvan<br />
av kursen ägnas åt etologisk teori i form av föreläsningar<br />
och seminarier, där ämnen s<strong>om</strong> inlärning,<br />
beteendeontogeni, k<strong>om</strong>munikation, fortplantningsbeteenden,<br />
samarbete och tillämpad etologi (bl.a. djurs<br />
välfärd och husdjursetologi) behandlas. Andra halvan<br />
av kursen ägnas åt en beteendestudie på djur. I projektet<br />
ingår försöksuppläggning och analys av beteendedata.<br />
Resultaten redovisas muntligen i seminarieform<br />
och skriftligen i form av en vetenskaplig rapport.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Etik och djurs välfärd<br />
Kursen behandlar de etiska aspekterna av vårt förhållande<br />
till djur och diskutera beteendet hos djur s<strong>om</strong><br />
lever under mänsklig påverkan. Syftet med kursen är<br />
att ge etologiska och etiska aspekter på bland annat<br />
djurhållning, uppfödning och djurförsök och ge insikter<br />
<strong>om</strong> hur djurs välfärd och välbefinnande kan studeras.<br />
Några teman s<strong>om</strong> tas upp under kursen är: D<strong>om</strong>esticering<br />
och naturligt beteende. Hur avgör man<br />
vad djur känner Smärta och medvetenhet hos djur.<br />
Djur i fångenskap och försöksdjursvetenskap. Förkunskapskrav:<br />
Etologi I, 15 hp, eller motsvarande.<br />
Etologi II<br />
Kursen har en problemorienterad och tematisk uppläggning<br />
och ger fördjupade kunskaper i aktuella<br />
etologiska frågeställningar. Stor vikt k<strong>om</strong>mer att<br />
fästas vid att anknyta till vår egen forskningsprofil<br />
och att lyfta fram aktuell internationell forskning. För<br />
att uppnå dessa mål k<strong>om</strong>mer internationellt framgångsrika<br />
forskare inbjudas för att hålla i ett eller<br />
flera teman. I kursen varvas föreläsningar, seminarier<br />
runt utvalda texter med inläsning av aktuell litteratur.<br />
Förkunskapskrav: Etologi I, 15 hp, eller motsvarande.<br />
Humanetologi<br />
Kursen behandlar mänskligt beteende i ett ämnesöverskridande<br />
perspektiv där etologi tillsammans med<br />
evolutionsbiologi, arkeologi, antropologi, historia och<br />
psykologi utgör viktiga kunskaps<strong>om</strong>råden. Kursen tar<br />
upp biologiska, humanvetenskapliga och psykologiska<br />
grundbegrepp relevanta för mänskligt beteende<br />
och ger en orientering över viktiga idéer <strong>om</strong> människans<br />
beteende, sociala liv och ursprung. Några teman<br />
under kursen är kulturell förändring och genetisk<br />
evolution, människans långtidshistoria, samverkan<br />
mellan arv och miljö, och sociala beteenden. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Zoologiska institutionen,<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Sven Jakobsson, Sven.Jakobsson@zoologi.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.zoologi.su.se/master/etologi/<br />
www.big.su.se<br />
12
Genetisk och molekylär<br />
växtbiologi<br />
Tre lärosäten samarbetar för att skapa masterprogrammet i Genetisk och molekylär<br />
växtbiologi. Studier vid <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong>, Uppsala <strong>universitet</strong> och<br />
Sveriges lantbruks<strong>universitet</strong> syftar till att ge en bred och djup kunskap <strong>om</strong><br />
växters biologi s<strong>om</strong> kan tillämpas i miljösammanhang, industriforskning, lagstiftning<br />
och grundforskning.<br />
Växtbiologi är ett centralt ämne in<strong>om</strong> biologin, och<br />
sträcker sig från cellulär molekylärbiologi till ekofysiologi.<br />
Växternas livsprocesser är av grundläggande<br />
betydelse för globala biogeokemiska kretslopp<br />
och uppbyggnad av biosfär och atmosfär, samt för<br />
människor och djurs överlevnad (föda, djurfoder,<br />
byggnadsmaterial, medicin mm). Kunskap <strong>om</strong> växter<br />
och deras interaktion med <strong>om</strong>givningen och andra<br />
organismer är fundamental för att förstå evolution<br />
och för att vidmakthålla en hållbar utveckling. Masterprogrammet<br />
i genetisk och molekylär växtbiologi<br />
k<strong>om</strong>mer att ge ingående teoretiska kunskaper <strong>om</strong><br />
växters biologi och samspel med <strong>om</strong>givningen, och<br />
samtidigt vara inriktad mot bioteknologiska landvinningar<br />
och forskning, samt mot förvaltning och företagande.<br />
Programmet ger kunskaper och färdigheter för en<br />
yrkeskarriär s<strong>om</strong> forskare, lärare eller kvalificerad<br />
handläggare eller utredare in<strong>om</strong> högre utbildning och<br />
forskning, myndigheter eller näringsliv med inriktning<br />
mot t.ex. växtförädling, bioteknik eller farmakognosi.<br />
Den valbara delen under det andra året ger<br />
möjlighet att utveckla k<strong>om</strong>petens för framtida arbetsuppgifter<br />
s<strong>om</strong> bl.a. k<strong>om</strong>munikatör eller egen företagare.<br />
Samarbetet mellan de fyra lärosäten stimulerar<br />
till många kontakter in<strong>om</strong> den svenska och via lärares<br />
kontaktnät också den internationella forskarvärlden.<br />
År1: Teoretiska kurser<br />
Första året läser man tre obligatoriska kurser (se<br />
figur).<br />
År 2: Valfria kurser och examensarbete<br />
Under andra året gör man sitt examensarbete, man<br />
kan också välja att läsa en termin valfria kurser.<br />
OBS! Undervisningen sker på engelska.<br />
Förkunskapskrav<br />
Kandidatexamen i biologi alternativt molekylärbiologi vari 30 hp biokemi,<br />
molekylärbiologi och växtfysiologi ingår eller motsvarande<br />
År 1&2<br />
Molekylära växt-mikrobinteraktioner 15 hp (BL8020) SU<br />
Växternas mångfald och förädling 15 hp (BI1000) SLU<br />
Växternas tillväxt och utveckling 15 hp (1BG303) UU<br />
Valbara kurser<br />
Valfria kurser<br />
Examensarbete<br />
15 hp<br />
0 - 30 hp<br />
30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
SU = <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong>, SLU = Sveriges lantbruks<strong>universitet</strong> i Uppsala,<br />
UU = Uppsala <strong>universitet</strong><br />
13
Obligatoriska kurser<br />
Växternas tillväxt och utveckling<br />
Plant growth and development<br />
Kursen fokuserar på mekanismer på molekylär, cellsamt<br />
organismnivå s<strong>om</strong> styr de olika faserna av växtens<br />
utveckling och baseras på aktuell forskning i<br />
växtfysiologi, molekylär växtbiologi och utvecklingsgenetik.<br />
Växters tillväxt och utveckling är genetiskt<br />
programmerad men styrs också i hög grad gen<strong>om</strong><br />
integrering av detta program med externa signaler.<br />
Många arter bl<strong>om</strong>mar till exempel inte förrän de<br />
utsatts för en period av kyla. Därför k<strong>om</strong>mer kursen<br />
att innefatta såväl hormoner s<strong>om</strong> påverkan av t.ex.<br />
ljus och temperatur på växten, under växtens livscykel.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Växternas mångfald och förädling<br />
Plant biodiversity and breeding<br />
Kursen behandlar biodiversitet och selektiva krafter<br />
s<strong>om</strong> påverkar biodiversitet: Växtgenetik, växtförädling<br />
och d<strong>om</strong>esticeringsprocessen. Förhållande mellan<br />
nedärvning, fysiologi och funktion. K<strong>om</strong>parativ<br />
genetik. Bioinformatik. Bakgrund, riskbedömning<br />
och tillämpningar in<strong>om</strong> växtbioteknik.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Molekylära växt-mikrobinteraktioner<br />
Plant-microbe interaction and symbiosis<br />
Kursen behandlar de molekylära mekanismer s<strong>om</strong><br />
ligger till grund för både benigna och maligna interaktioner<br />
mellan växter och mikrober (svampar, virus,<br />
cyanobakterier samt övriga bakterier). Dessut<strong>om</strong><br />
diskuteras ekologiska konsekvenser och möjliga<br />
praktiska tillämpningar av dessa interaktioner. Kursen<br />
är lämplig både för dem s<strong>om</strong> vill forska in<strong>om</strong><br />
industrin eller akademin och för dem s<strong>om</strong> vill arbeta<br />
in<strong>om</strong> växtskydd eller annan jordbruksrelaterad verksamhet.<br />
Förkunskapskrav: minst 15 hp fördjupning<br />
i molekylära livsvetenskaper.<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Institutionen för ekologi, miljö och botanik<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson SU: Katharina Pawlowski, Katharina.Pawlowski@botan.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
14
År 1 & 2<br />
Marinbiologi<br />
Kunskap <strong>om</strong> de processer s<strong>om</strong> äger rum i haven, och hur vi på olika sätt påverkar<br />
dessa, är en förutsättning för en bred förståelse av jordens miljö. Masterprogrammet<br />
i marinbiologi finns med tre alternativa inriktningar:<br />
"marin ekologi", "ekotoxikologi" och "tropisk marin miljö".<br />
Haven utgör mer än 70 % av jordens yta. Här finns en<br />
riked<strong>om</strong> av miljöer, från arktiska isvidder, Östersjöns<br />
skärgårdar och tidvattensslätter utmed Europas kust,<br />
till korallrev och hålor s<strong>om</strong> är långt djupare än Mount<br />
Everest är högt. Här finns också ofantliga havsvidder<br />
där merparten av havens produktion sker men s<strong>om</strong><br />
ändå ibland kallas marina öknar. I denna mångfacetterade<br />
miljö finns ett rikt och varierande växt- och<br />
djurliv s<strong>om</strong> på olika sätt anpassat sig till de skiftande<br />
miljöerna – diversiteten är enorm. Haven bjuder inte<br />
bara på rika och fascinerande miljöer, de ger oss<br />
också riked<strong>om</strong>. Exploateringen är mångfacetterad:<br />
där fångas och odlas hälsosam mat, kustnära <strong>om</strong>råden<br />
används för rekreation, på haven transporteras mängder<br />
av varor, de är viktiga s<strong>om</strong> recipienter för avlopp.<br />
Ofta utnyttjas resursen så intensivt att effekterna<br />
skrämmer: övergödning, överfiske, förgiftning och<br />
habitatförstöring.<br />
År 1 & 2<br />
Obligatoriska och alternativa kurser varierar mellan<br />
de tre olika inriktningarna "marin ekologi", "ekotoxikologi"<br />
och "tropisk marin miljö" (se figurer). Gemensamt<br />
är ett examensarbete <strong>om</strong> 1-2 terminer. Detta<br />
arbete kan utföras vid <strong>universitet</strong>et i Stockholm, vid<br />
<strong>universitet</strong>ets fältstationer i Östersjön (Askö) eller på<br />
Västkusten (Tjärnö), i samarbete med någon myndighet<br />
eller knutet till ett projekt i tropikerna. Utbildningen<br />
är lämplig s<strong>om</strong> grund för forskarutbildning<br />
eller framtida arbete med vattenmiljöfrågor vid tex<br />
miljömyndigheter, länsstyrelser, k<strong>om</strong>muner, industrier<br />
etc.<br />
Förkunskapskrav<br />
Kandidatexamen i biologi varav 15 hp Ekologi & Artkunskap (BL2015)<br />
eller motsvarande<br />
Ekotoxikologi Marin ekologi Tropisk marinbiologi<br />
Marin miljöövervakning och Valbara kurser in<strong>om</strong> huvudämnet minst 2 av: Valbara kurser in<strong>om</strong> huvudämnet minst 1av:<br />
risk-bedömning 15 hp(BL8043)<br />
Akvatisk ekologi 15hp (BL8011) Tropisk vattenvård 15 hp (BL7018)<br />
Valbara kurser in<strong>om</strong> huvudämnet<br />
minst 1 av: Fisk- och fiskeribiologi 15hp (BL7008)<br />
Akvatisk ekologi 15 hp(BL8011) Marin miljöövervakning och ekologisk<br />
Tropisk vattenv. 15 hp (BL7018) riskbedömning<br />
15hp (BL8043)<br />
Tillämpad marin bevarandeekologi<br />
Tillämpad marin bevarandeekologi 15hp (BL8024)<br />
Tropisk vattenvård<br />
15hp (BL7018)<br />
Valfria kurser 30 – 60 hp Valfria kurser 30 – 60 hp Valfria kurser 45 - 60 hp<br />
Examensarbete 30/45/60 hp Examensarbete 30 / 45 / 60 hp Examensarbete 45 eller 60 hp<br />
15 hp (BL8024)<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
15
Obligatoriska kurser (varierar mellan inriktning)<br />
Akvatisk ekologi<br />
Kursen ger både historiska tillbakablickar och framtidsperspektiv<br />
in<strong>om</strong> <strong>om</strong>rådet akvatisk ekologi. För<br />
förståelse av vattenmiljöer ges kunskap <strong>om</strong> biogeokemiska<br />
processer och mekanismer. Vidare behandlas<br />
ekologiska och evolutionära processer och hur<br />
dessa påverkas av hydrografi och klimat. Betydande<br />
utrymme ägnas faktorer s<strong>om</strong> påverkar produktionsförhållanden<br />
– olika näringsämnens betydelse, övergödning<br />
och hur födovävens struktur drastiskt kan<br />
påverka ekosystemets produktion. För att ge kunskap<br />
<strong>om</strong> undersöknings- och experimentuppläggning samt<br />
olika aspekter på metodval ägnas betydande tid åt<br />
studiebesök och praktiskt fältarbete. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Marin miljöövervakning och ekologisk riskbedömning<br />
Kursen behandlar teori och praktisk tillämpning av<br />
metoder in<strong>om</strong> ekologisk riskbedömning (ERA) samt<br />
miljökonsekvensbeskrivning (MKB) av antropogena<br />
ingrepp i naturen, främst i akvatisk miljö. Kursen<br />
presenterar dels olika metoder s<strong>om</strong> används in<strong>om</strong><br />
prediktiv ERA, t.ex. vid framställning av kemikalier,<br />
dels metoder s<strong>om</strong> används vid en retrospektiv ERA,<br />
dvs när miljörisker utvärderas i <strong>om</strong>råden påverkade<br />
av människans verksamhet, t.ex. övergödning och<br />
industriutsläpp. Kursen utgår från fallstudier där<br />
studenterna får lära sig att bedöma riskerna in<strong>om</strong><br />
miljöpåverkade <strong>om</strong>råden i både tempererade och<br />
tropiska ekosystem och föreslå lämpliga remedieringsåtgärder.<br />
Förkunskapskrav: Ekotoxikologi 15<br />
hp, eller Akvatisk ekologi 15hp, eller motsvarande.<br />
Fisk- och fiskeribiologi<br />
Av alla ryggradsdjur är fiskarna den artrikaste gruppen.<br />
Kursen behandlar fiskar ur en mängd perspektiv:<br />
deras biologiska uppbyggnad, fysiologi, systematik,<br />
evolution, ekologi och värde s<strong>om</strong> naturresurs. Förut<strong>om</strong><br />
vanliga föreläsningar med såväl ”egna” lärare<br />
s<strong>om</strong> inbjudna experter, ges utrymme för representanter<br />
från bl.a. yrkes- och sportfisket, miljörörelsen,<br />
Sveriges regering (departement och EUrepresentation).<br />
Vi besöker Fiskeriverkets laboratorier<br />
och gen<strong>om</strong>för praktiska fisken med redskap s<strong>om</strong><br />
nät, trål och elfiskeaggregat. Förkunskapskrav: -<br />
Tillämpad marin bevarandeekologi<br />
Kursen behandlar marina biotoper och habitat samt<br />
marin populations- och samhällsekologi med exempel<br />
från marina däggdjurs- och fiskpopulationer från<br />
temperade och tropiska <strong>om</strong>råden. Information och<br />
modeller s<strong>om</strong> används för att fastställa en<br />
arts/populations status. Metoder för att fastställa<br />
marina fisk- och däggdjurspopulationers utbredning,<br />
abundans, överlevnad/mortalitet, genetiska och ekologiska<br />
populationsstruktur, livshistorieparametrar<br />
sam beteende. Potentiella effekter på marina däggdjur<br />
och fiskpopulationer av mänskliga aktiviteter. Förkunskapskrav:<br />
Ekologi II 15hp och Biologisk statistik<br />
och vetenskaplig metodik 15hp, eller motsvarande.<br />
Tropisk vattenvård<br />
Kursen behandlar akvatisk ekologi i tropiska ekosystem,<br />
tropisk ekotoxikologi och naturresurser i tropikerna.<br />
Rörande marin miljö behandlas effekter på<br />
korallrevs-, mangrove- och sjögräsekosystemen och<br />
förändringar i havens produktivitet och fiskavkastning<br />
till följd av exploatering av kustzonen för bebyggelse,<br />
vattenbruk, jord- och skogsbruk, gruvdrift,<br />
turism etc. Rörande limnisk miljö behandlas bl.a.<br />
effekter av förändringar i markanvändning, dammbyggnad<br />
mm på fisket och vattnens ekologi. Potentialen<br />
och utvecklingen av fisket i olika <strong>om</strong>råden diskuteras<br />
och relateras till ekosystemets bärförmåga och<br />
problem med överfiske. Förutsättningar, konflikter<br />
och miljöeffekter av vattenbruk i dammar, sjöar och<br />
hav tas också upp. Kursen behandlar även användning<br />
och effekter av pesticider i tropikerna i jämförelse<br />
med tempererade <strong>om</strong>råden. De diskuterade<br />
problemen sätts i relation till kunskapsnivå, utveckling<br />
och forskningsvillkor i U-länder. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Institutionen för ekologi, miljö och botanik<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Michael Tedengren, tedengren@ecology.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
16
Mikrobiologi<br />
Vill Du studera hur mikroorganismer samspelar med sin <strong>om</strong>givning och miljö<br />
Vill Du veta hur mikrober påverkar oss i hälsa och sjukd<strong>om</strong> Då är masterprogrammet<br />
i Mikrobiologi ett utmärkt val. En hög flexibilitet gör att du själv kan<br />
välja hur du vill styra din inriktning och profil.<br />
I vår vardag står vi i ständig kontakt med en mängd<br />
olika mikroorganismer s<strong>om</strong> kan skada eller gynna oss<br />
och vår miljö. Masterprogrammet i mikrobiologi<br />
syftar till att ge fördjupad förståelse för hur mikrober<br />
interagerar med <strong>om</strong>givningen och påverkar olika<br />
biologiska system på molekylär, cellulär och organismnivå.<br />
Kunskaper i mikrobiologi är viktiga in<strong>om</strong><br />
medicin, livsmedel, jordbruk, teknik, kemi och geologi.<br />
I programmet behandlas olika aspekter runt<br />
mikroorganismer s<strong>om</strong> t.ex. deras roll s<strong>om</strong> patogener,<br />
biologisk mångfald, evolution och bioteknologi, med<br />
möjlighet att brett välja kurser själv. Målet är att ge<br />
insikt i ämnet gen<strong>om</strong> teori, experiment, och annat<br />
relevant arbete, så att du får en fullständig förståelse<br />
för mikroorganismernas liv och interaktioner. Du<br />
k<strong>om</strong>mer också att göra ett forskningsprojekt vid den<br />
institution s<strong>om</strong> ansvarar för programmet: Molekylär<br />
biovetenskap, (MBW). Masterexamen i mikrobiologi<br />
öppnar karriärmöjligheter in<strong>om</strong> myndigheter, <strong>universitet</strong><br />
och industri, särskilt forskning och utveckling<br />
in<strong>om</strong> bioteknisk och livsmedelsindustri, nutrition,<br />
farmaceutisk och läkemedelsindustri.<br />
År 1 & 2<br />
Programmet innehåller bara en obligatorisk kurs (se<br />
tabell nedan), och erbjuder därmed stor valfrihet av<br />
både valbara (se tabell på sidan 6) och valfria kurser.<br />
I programmet ingår dessut<strong>om</strong> ett längre examensarbete<br />
på 45 eller 60 hp hos någon av de grupper s<strong>om</strong><br />
finns in<strong>om</strong> den programansvariga institutionen<br />
(MBW).<br />
17
Förkunskapskrav Kandidatexamen i biologi/molekylärbiologi med minst 30 hp kemi<br />
varav 7.5 hp biokemi eller motsvarande<br />
År 1&2 Mikrobiologi 15 hp (BL4005)<br />
Infektionsbiologi<br />
15 hp (BL8035)<br />
Valbara kurser<br />
Valfria kurser<br />
Examensarbete<br />
15 - 45 hp<br />
0 - 30 hp<br />
45 eller 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
Obligatoriska kurser<br />
Mikrobiologi<br />
Kursen behandlar bakteriers och arkeers morfologi,<br />
fysiologi och systematik, medicinsk mikrobiologi<br />
med tyngdpunkt på bakteriella infektioner<br />
och kroppens försvar mot dessa, samt<br />
ekologisk och tillämpad mikrobiolog. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Infektionsbiologi<br />
Kursen ger fördjupad insikt i och förståelse för processerna<br />
vid mikrobiell infektion. Kursen behandlar<br />
mikrob-värd-interaktioner, induktion av värdcellsresponser,<br />
intracellulär överlevnad, sätt att undk<strong>om</strong>ma<br />
immunförsvaret, antibiotikaresistens samt alternativa<br />
sätt att bota infektioner.<br />
Förkunskapskrav: Mikrobiologi 15 hp<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Institutionen för Molekylär biovetenskap<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Ann-Beth Jonsson, ann-beth.jonsson@gmt.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.mbw.su.se<br />
www.big.su.se<br />
18
Molekylära livsvetenskaper<br />
Detta masterprogram erbjuder en bred utbildning s<strong>om</strong> ligger i de molekylära<br />
livsvetenskapernas forskningsfront. Programmet har mycket hög flexibilitet och<br />
du kan skräddarsy din egen inriktning från ett smörgåsbord av kurser.<br />
Molekylära livsvetenskaper syftar till att förstå struktur,<br />
funktion och reglering av biologiska system på<br />
molekyl-, cell- och organismnivå. Området är brett<br />
med många olika ämnen s<strong>om</strong> griper in i varandra; det<br />
karakteriseras av en mycket snabbt expanderande<br />
kunskapsinhämtning, <strong>om</strong>fattande teknikutveckling<br />
och etablering av nya subdiscipliner. Det betyder att<br />
vår förståelse av levande organismer tar jättekliv, och<br />
att vi därigen<strong>om</strong> kan få nya kraftfulla verktyg för<br />
biotekniska och biofarmaceutiska applikationer.<br />
En masterexamen i molekylära livsvetenskaper<br />
öppnar ett brett spektrum av karriärmöjligheter både<br />
utanför och in<strong>om</strong> <strong>universitet</strong>svärlden. Viktiga delar<br />
av vår industri och vårt samhälle kräver djupa kunskaper<br />
i molekylära livsvetenskaper, s<strong>om</strong> sträcker sig<br />
från bi<strong>om</strong>edicinsk forskning och farmaceutisk utveckling<br />
till miljöns påverkan på biologiska system,<br />
kvalitetskontroll av födoämnen, och nutrition. Detta<br />
program vänder sig självklart också till dig s<strong>om</strong> vill<br />
forska in<strong>om</strong> det spännande forskningsfältet molekylära<br />
livsvetenskaper.<br />
År 1 & 2<br />
I programmet ingår minst en termin valbara kurser<br />
in<strong>om</strong> huvud<strong>om</strong>rådet (se tabell sidan 6). Därtill kan<br />
högst två terminer valfria kurser väljas. Det obligatoriska<br />
examensarbetet kan göras vid institutionen s<strong>om</strong><br />
medverkar i programmet: Molekylär biovetenskap.<br />
Förkunskapskrav Kandidatexamen i molekylärbiologi med minst 30 hp kemi varav<br />
7.5 hp biokemi eller motsvarande<br />
År 1&2<br />
Examen<br />
Valbara kurser<br />
Valfria kurser<br />
Examensarbete<br />
Masterexamen<br />
30 – 90 hp<br />
0 – 60 hp<br />
30 / 45 / 60 hp<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning & Institutionen för Molekylär biovetenskap,<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Tore Bengtsson, tore.bengtsson@wgi.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
19
Nordiskt masterprogram i biodiversitet<br />
& systematik, NABiS<br />
Detta masterprogram ger dig de taxon<strong>om</strong>iska färdigheter s<strong>om</strong> du behöver för<br />
att arbeta med biodiversitet och dess bevarande i framtiden. Taxon<strong>om</strong>i är vetenskapen<br />
<strong>om</strong> arter och deras evolutionära släktskap.<br />
In<strong>om</strong> programmet ges ett brett urval av kurser fördelade<br />
mellan de nio nordiska <strong>universitet</strong>en s<strong>om</strong> deltar.<br />
Kurserna k<strong>om</strong>binerar teoretiska och praktiska studier<br />
och är till största delen nätbaserade. Vid några tillfällen<br />
är undervisningen förlagd till en fältstation så<br />
studenter och lärare kan träffas kortare perioder med<br />
intensiva lab- eller fältarbeten. Masterprogrammets<br />
kurser kan indelas i fyra kategorier: Biodiversitet –<br />
identifiering, Biodiversitet – klassificering, Systematisk<br />
teori, och Verktygskurser. Examensarbetet är 30-<br />
60 hp och görs vid det <strong>universitet</strong> där man blir antagen<br />
till programmet i nära samarbete med en forskargrupp.<br />
För mer information se: www.nabismaster.org<br />
Efter gen<strong>om</strong>gånget program förväntas man ha en<br />
bred kunskap <strong>om</strong> levande organismer och deras släktskap,<br />
ha specifika identifieringskunskaper <strong>om</strong> någon<br />
eller några organismgrupper, vara bekant med n<strong>om</strong>enklaturregler,<br />
kunna beskriva evolutionära mekanismer<br />
s<strong>om</strong> leder till artbildning, att kunna producera<br />
och ta hand <strong>om</strong> molekylär systematisk information,<br />
förstå biodiversitet i ett globalt perspektiv och kunna<br />
förmedla vetenskaplig information till akademiska<br />
grupper såväl s<strong>om</strong> till allmänheten. NABiS vänder<br />
sig till studenter s<strong>om</strong> vill bli forskarstuderande och ha<br />
en akademisk karriär s<strong>om</strong> t.ex. forskare på <strong>universitet</strong><br />
eller kurator på museum eller s<strong>om</strong> är intresserade av<br />
en karriär in<strong>om</strong> Naturvård och Biodiversitet med<br />
arbete på t.ex Artdatabanken, Världsnaturfonden<br />
(WWF) eller GBIF s<strong>om</strong> arbetar med biodiversitet.<br />
År 1 & 2<br />
I programmet ingår nedanstående obligatoriska kurser<br />
och ett examensarbete s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar en till två<br />
terminer (se figur). Utöver det läser du minst en<br />
termin valbara kurser (se tabell sid. 6) och upp till en<br />
termin valfria kurser.<br />
Förkunskapskrav Kandidatexamen i biologi eller motsvarande<br />
År 1&2 Alfataxon<strong>om</strong>iska principer 5 hp (NMP411) OU<br />
Allmän och molekylär systematik<br />
Växternas diversitet och evolution...<br />
alternativt Zoologisk systematik<br />
10 hp (1BG393) UU<br />
15 hp (BL7032) SU<br />
15 hp (BL7004) SU<br />
Valbara kurser minst 30 hp<br />
Valfria kurser<br />
0 - 30 hp<br />
Examensarbete 30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
20
Obligatoriska kurser<br />
Alpha taxon<strong>om</strong>ical principles<br />
Alpha taxon<strong>om</strong>y is the discipline within biology<br />
concerned with delimiting, naming and describing<br />
organisms. As such it constitutes the basis for conducting<br />
systematic studies on our biodiversity at any<br />
level fr<strong>om</strong> cell to ecosystem. The course c<strong>om</strong>prises a<br />
thorough discussion on species concepts, in biological<br />
terms as well as with a philosophical angle.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Fundamental and molecular systematics<br />
This course introduces you to fundamental concepts<br />
in general and molecular systematics, lets you get<br />
s<strong>om</strong>e skills in c<strong>om</strong>mon molecular techniques and a<br />
working knowledge of the phylogenetic analysis. We<br />
will discuss questions in systematic research and how<br />
to address them. You will be confronted with both<br />
theoretical and practical aspects of phylogenetic<br />
analysis and how to delimit and identify species and<br />
other taxa, with a focus on molecular data.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Växternas diversitet och evolution ...<br />
Kursen ger en fördjupad kunskap <strong>om</strong> landväxternas<br />
diversitet, strukturer och evolution ur ett k<strong>om</strong>parativt,<br />
fylogenetiskt perspektiv. Stor vikt läggs vid att studera<br />
och kunna beskriva levande material. Kursen<br />
baseras på trädtänkande, moderna klassifikationer<br />
och de senaste forskningsrönen. I kursen ingår även<br />
ca. en veckas exkursion, ett eget forskningsprojekt,<br />
samt studiebesök.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Zoologisk systematik<br />
Kursen ger fördjupade kunskaper <strong>om</strong> djurens systematik<br />
och morfologi. Såväl recenta s<strong>om</strong> fossila grupper<br />
behandlas. Kursen ger också insikt i fylogenetiska<br />
metoder och principer för zoosystematiskt arbete s<strong>om</strong><br />
artbeskrivning, n<strong>om</strong>enklaturregler och mikroskopisk<br />
teknik. Kursen innehåller även obligatoriska fältstudier<br />
under två veckor på västkusten. Kursen ger en<br />
grund för forskarutbildning.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Kontaktinformation<br />
Nordiska Riksmuseet<br />
Kontaktperson: Lena Gustavsson, lena.gustavsson@nrm.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.nrm.se<br />
www.big.su.se<br />
21
Social-Ecological Resilience for<br />
Sustainable Development<br />
Stockholm University offers a interdisciplinary Master’s programme in ecosystem<br />
management. The programme aims to give the students insight in<br />
problem-driven interdisciplinary environmental research. The programme<br />
will have a new name in the autumn 2011.<br />
Stockholm Resilience Centre (SRC) has developed,<br />
in cooperation with several departments at Stockholm<br />
University, four unique courses for this purpose.<br />
Inspired by the Millennium Ecosystem Assessment<br />
(maweb.org), which emphasises the dependence<br />
of human welfare on well-functioning<br />
ecosystem services, we work towards a deeper understanding<br />
of c<strong>om</strong>plex social-ecological systems.<br />
Globalisation means that local ecosystem management<br />
is affected by social, econ<strong>om</strong>ic, and ecological<br />
drivers at different scales: fr<strong>om</strong> local to global.<br />
Aspects of governance at different scales are thus<br />
important for our understanding of c<strong>om</strong>plex adaptive<br />
systems. The programme aims to enhance the student’s<br />
knowledge of the c<strong>om</strong>plex interactions between<br />
ecosystem dynamics and human activities at<br />
different scales; particularly ecosystem management<br />
in the context of change and uncertainty. Throughout<br />
the programme the students are introduced to different<br />
research approaches and methods for studying<br />
coupled social and ecological systems.<br />
Year 1: Theoretical courses<br />
The first year, which begins late-August, consists of<br />
four c<strong>om</strong>pulsory courses (see figure).<br />
Year 2: Degree Project<br />
The second year is mainly spent writing a Master’s<br />
thesis. Students can spend most of this year abroad<br />
doing field work and/or have an assistant supervisor<br />
at another university. This is an opportunity to apply<br />
the theories of and approaches to ecosystem management<br />
gained in the first year to an empirical context<br />
of your own choice. Your thesis is presented at a<br />
public seminar at the end of the academic year.<br />
Entrance requirements<br />
Bachelor's Degree, or the equivalent<br />
Year 1<br />
Social-ecological systems: challenges and approaches 15hp (BL7028)<br />
Systems Theory and Resilience Thinking<br />
15hp (BL8049)<br />
Governing and managing social-ecological systems 15hp (BL8050)<br />
Resilience reflections and applications<br />
7.5hp (BL8051)<br />
Optional courses<br />
7.5hp<br />
Year 2 Degree Project 60hp<br />
Degree<br />
Master’s Degree<br />
22
The c<strong>om</strong>pulsory courses<br />
Social-ecological systems: challenges and<br />
approaches<br />
This course introduces the students to the anthropocene,<br />
one of several proposed terms for the new geological<br />
era in which we live, in which humanity has<br />
bec<strong>om</strong>e the d<strong>om</strong>inate force structuring the biosphere.<br />
It will address what this means for critical subsystems<br />
in the earth systems, for humanity, and for the development<br />
of earth system governance. The course will<br />
explore alternative approaches to coupled socialecological<br />
systems fr<strong>om</strong> several disciplinary backgrounds<br />
in, for example, anthropology, geography,<br />
econ<strong>om</strong>ics and ecology. We will look at current approaches<br />
to measuring and monitoring how ecosystems<br />
support human well-being. Students will be<br />
introduced to theoretical concepts, methods for analysis,<br />
and conduct group and individual research projects<br />
that utilize these concepts and methods.<br />
Systems Theory and Resilience thinking<br />
This course introduces qualitative and quantitative<br />
approaches to systems theory, and shows how they<br />
can be applied in to analyse social-ecological systems.<br />
Regime shifts, the reorganization of the structure<br />
and processes shaping a social-ecological system,<br />
are explored fr<strong>om</strong> a theoretical and practical<br />
perspective, including the investigation of a set of<br />
case studies. Resilience thinking uses systems concepts<br />
to understand such abrupt changes. Key resilience<br />
concepts will be introduced. Students will be<br />
introduced to theoretical concepts, methods for analysis,<br />
and conduct group and individual research projects<br />
that utilize these concepts and methods. Entrance<br />
requirements: Social-ecological systems:<br />
challenges and approaches 15hp.<br />
Governance and management of socialecological<br />
systems<br />
This course will explore alternative approaches for<br />
analyzing how people make choices, use rules, and<br />
learn to manage and govern social-ecological systems.<br />
The course will c<strong>om</strong>bine econ<strong>om</strong>ic approaches to<br />
uncertainty, approaches to ecological management<br />
that enable learning, how institutional choices shape<br />
environmental management, and how governance can<br />
be designed to adapt to social-ecological change.<br />
Students will learn how to apply cost-benefit analysis,<br />
decision analysis under uncertainty, and game<br />
theory to the analysis of environmental issues. They<br />
will explore successful cases of environmental management,<br />
and how governance systems have been<br />
successfully transformed. Strategies for effecting<br />
positive change in environmental managements, and<br />
barriers impeding such change will be examined.<br />
Students will be introduced to theoretical concepts,<br />
methods for analysis, and conduct group and individual<br />
research projects that utilize these concepts and<br />
methods. Entrance requirements: Social-ecological<br />
systems: challenges and approaches 15hp. Systems<br />
theory and resilience thinking 15hp.<br />
Resilience reflections and applications<br />
This course will reflect on how resilience thinking<br />
methods can be applied to social-ecological systems.<br />
It will explore contrasts and similarities between<br />
resilience approaches and other approaches to socialecological<br />
systems using a set of case studies. Students<br />
will work in groups to apply resilience thinking<br />
along with a set of alternative approaches to a case<br />
study to analyse the strengths and weaknesses of<br />
resilience approaches. Entrance requirements: Social-ecological<br />
systems: challenges and approaches<br />
15hp. Systems theory and resilience thinking 15hp.<br />
Governance and management of social-ecological<br />
systems 15hp.<br />
Contact information<br />
Department of Biology Education & Stockholm Resilience Centre,<br />
Stockholm University<br />
Contact: Miriam Huitric, miriam.huitric@stockholmresilience.su.se<br />
Programme Assistant: Johan Ahlenius, johan.ahlenius@stockholmresilience.su.se<br />
Student counsellor: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.stockholmresilience.su.se<br />
www.big.su.se<br />
23
Toxikologi<br />
Hur påverkar giftiga ämnen biologiska system på molekylär, cellulär och organismnivå<br />
Masterprogrammet i toxikologi är tvärvetenskapligt och <strong>om</strong>fattar<br />
många olika utbildningsämnen s<strong>om</strong> griper in i varandra. En hög flexibilitet gör<br />
att du själv kan välja specialk<strong>om</strong>petens.<br />
Masterprogrammet i toxikologi syftar till att ge en<br />
fördjupad förståelse för hur giftiga ämnen påverkar<br />
biologiska system på molekylär, cellulär och organismnivå.<br />
Programmet är tvärvetenskapligt och <strong>om</strong>fattar<br />
många olika utbildningsämnen s<strong>om</strong> griper in i<br />
varandra. Identifiering och syntes av kemiska ämnen<br />
för utveckling nya produkter ökar exponentiellt. Samtidigt<br />
ställer samhället allt högre krav på att kemiska<br />
ämnen och produkter skall vara säkra för hälsa och<br />
miljö. Detta gör att behovet av toxikologer k<strong>om</strong>mer<br />
att öka speciellt när det gäller bedömning av risker<br />
för ohälsa hos människan.<br />
En masterexamen i toxikologi öppnar karriärmöjligheter<br />
både in<strong>om</strong> myndigheter och in<strong>om</strong> industrin.<br />
Industri och vårt samhälle kräver fördjupade kunskaper<br />
i toxikologi speciellt vad gäller forskning och<br />
utveckling in<strong>om</strong> bioteknisk-, farmaceutisk- och läkemedelsindustri.<br />
Toxikologer har traditionellt haft<br />
en viktig funktion in<strong>om</strong> ovan nämnda <strong>om</strong>råden men<br />
k<strong>om</strong>mer även att få en viktig funktion in<strong>om</strong> livsmedelsindustrin,<br />
kvalitetskontroll av födoämnen och<br />
nutrition. Ett annat viktigt <strong>om</strong>råde för toxikologer är<br />
in<strong>om</strong> strålningsbiologin där användning av nya tekniker<br />
sås<strong>om</strong> mobiltelefoni har blivit ett viktigt och<br />
<strong>om</strong>debatterat <strong>om</strong>råde förut<strong>om</strong> det fortsatta behovet att<br />
kunna utvärdera och informera <strong>om</strong> riskerna kopplade<br />
till joniserande strålning. Detta toxikologiska program<br />
vid <strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> vänder sig självklart<br />
också till dig s<strong>om</strong> vill forska in<strong>om</strong> det spännande<br />
forskningsfältet toxikologi, läkemedelsutveckling och<br />
nutrition.<br />
Detta masterprogram erbjuder en mycket hög grad<br />
av flexibilitet och du kan själv välja kurser s<strong>om</strong> ger<br />
dig olika specialk<strong>om</strong>petenser. Programmet erbjuder<br />
två inriktningar, en mot miljötoxikolog och en där du<br />
blir utbildad till strålningsbiolog.<br />
År 1 & 2<br />
De obligatoriska kurserna beror på vilken inriktning<br />
du väljer. På inriktningen mot miljötoxikologi läser<br />
du, förut<strong>om</strong> examensarbetet, två obligatoriska kurser<br />
innan du väljer ett antal valbara kurser (se tabell<br />
sidan 6) och helt valfria kurser. På inriktningen mot<br />
strålningsbiologi läser du ytterligare en obligatorisk<br />
kurs. Examensarbetet kan du t.ex. göra vid institutionen<br />
s<strong>om</strong> ansvarar för programmet: Institutionen för<br />
molekylär biovetenskap, MBW.<br />
Notera att <strong>om</strong> Cellulär toxikologi inte ingår i din<br />
kandidatexamen bör du välja den s<strong>om</strong> valfri kurs, då<br />
den är ett förkunskapskrav för den obligatoriska kursen<br />
DNA-skador: signalering och reparation.<br />
24
Förkunskapskrav<br />
Miljötoxikologi<br />
Kandidatexamen i biologi/molekylärbiologi med minst 30 hp kemi varav 7.5 hp<br />
biokemi eller motsvarande<br />
Strålningsbiologi<br />
Cancerns biologi 15 hp (BL7026) Cancerns biologi 15 hp (BL7026)<br />
Valbara kurser 15 – 45 hp Strålningsbiologi 15 hp (BL7016)<br />
Valfria kurser 30 – 60 hp Valfria kurser 30 – 60 hp<br />
Examensarbete 30 – 60 hp Examensarbete 30 / 45 / 60 hp<br />
Examen<br />
Masterexamen<br />
Obligatoriska kurser<br />
Cancerns biologi 15 hp<br />
Kursen behandlar cancerprocessen utifrån en naturvetenskaplig-biologisk<br />
grundsyn. Kursen beskriver<br />
mekanismer för uppk<strong>om</strong>st av cancer och belyser<br />
såväl genetiska s<strong>om</strong> epigenetiska förändringar av<br />
betydelse för tumörutveckling. Följande <strong>om</strong>råden tas<br />
upp: cellsignalering, cykliner och cyklinberoende<br />
kinaser, receptorer och tillväxtfaktorer, onkogener<br />
och tumörsuppressorgener, gen<strong>om</strong>isk instabilitet och<br />
DNAreparation, tel<strong>om</strong>erer och åldrande, mekanismbaserad<br />
cancerterapi och riskmodeller för cancer.<br />
Förkunskapskrav: -<br />
Strålningsbiologi 15 hp<br />
(endast strålningsbiologisk inriktning)<br />
Kursen behandlar följande: Strålningsfysik och strålningskemi,<br />
dosbegreppet samt strålning i medicin och<br />
teknik. Gen<strong>om</strong>ets organisation och funktion, endogent<br />
och exogent bildade fria radikaler, reparation av<br />
DNA-skador. Betydelsen av strålkvalitet för den<br />
biologiska effekten. Mikrodosimetri. Strålterapi och<br />
strategier bak<strong>om</strong> olika behandlingsformer. Strålningsinducerad<br />
celldöd. Signaltransduktion och cellcykelreglering.<br />
Genetiska effekter av strålning, carcinogenes<br />
och celltransformation. Biologisk dosimetri,<br />
riskuppfattning, strålskyddsfrågor för människa och<br />
miljö samt jämförande riskbedömning. Förkunskapskrav:<br />
-<br />
Kontaktinformation<br />
Institutionen för Biologisk Grundutbildning, <strong>BIG</strong><br />
Institutionen för Molekylär biovetenskap, MBW<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong><br />
Kontaktperson: Dag Jenssen, dag.jenssen@gmt.su.se<br />
Studievägledare: Birgitta Åkerman, birgitta@big.su.se<br />
www.big.su.se<br />
25
Studera i huvudstaden<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> är ett stort <strong>universitet</strong> s<strong>om</strong> erbjuder dig både akademisk bredd och<br />
spets. Professorer och övriga forskare undervisar vilket gör att du får del av de senaste rönen.<br />
Utbildningen berikas också gen<strong>om</strong> samarbeten med utländska <strong>universitet</strong> och de många utbytesstudenter<br />
s<strong>om</strong> väljer att studera i Stockholm.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> erbjuder mer än 1 500 fristående kurser in<strong>om</strong> humaniora, juridik, naturvetenskap<br />
och samhällsvetenskap, vilket att du kan få den utbildning s<strong>om</strong> passar just dig<br />
och ger dig en unik k<strong>om</strong>petens.<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>universitet</strong> ligger mitt i världens första nationalstadspark och präglas av såväl<br />
unika kultur- och naturvärden s<strong>om</strong> närhet till huvudstaden. Campus sträcker sig från Sveaplan<br />
i söder till och med Bergianska trädgården i norr. Det mesta, institutioner, <strong>universitet</strong>sbiblioteket,<br />
förvaltning, bokhandel, resebyrå, kårlokaler, motionshall och restauranger, finns samlat<br />
på Frescati-<strong>om</strong>rådet, vilket förenklar möten mellan människor över ämnes- och disciplingränser<br />
och främjar tvärvetenskapliga samarbeten.<br />
<strong>Stockholms</strong> studentliv<br />
I Stockholm händer det alltid något, året runt.<br />
Fakultetsföreningarna, studentkåren och studentpubar är naturliga mötesplatser för studenter<br />
på <strong>universitet</strong>et. Den vackra naturen kring campus inbjuder till jogging och Frescatihallen<br />
erbjuder hallar för alltifrån fotboll till styrketräning.<br />
Bara tio minuter med cykel, tunnelbana eller buss och du befinner dig mitt i <strong>Stockholms</strong> centrum.<br />
I Stockholm är det alltid mycket på gång - festivaler, sportevenemang, konserter och<br />
utställningar. I och kring huvudstaden kan du välja och vraka bland äventyr och aktiviteter,<br />
vad sägs <strong>om</strong> till exempel bad, ballongflygning, beach volley, fiske, golf, kajakpaddling, klättring,<br />
långfärdskridskor, längdskidor, mountainbiking eller utförsåkning.<br />
26