Ivan Lena Hans ruIn nervös? - Södertörns högskola
Ivan Lena Hans ruIn nervös? - Södertörns högskola
Ivan Lena Hans ruIn nervös? - Södertörns högskola
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
moa<br />
en<br />
Maj 2010<br />
verksamhetsberättelse<br />
för Södertörns högskola<br />
Kompassen<br />
Visar studenter<br />
rätta vägen<br />
bibblan<br />
Här hänger två<br />
tusen varje dag<br />
THAGE<br />
76 bast och<br />
pluggar<br />
Nervös<br />
Kurs i att<br />
våga tala<br />
<strong>Lena</strong><br />
Oplanerad<br />
idéhistoriker<br />
<strong>Hans</strong> ruin<br />
Sätter sprätt<br />
på miljonerna<br />
<strong>Ivan</strong><br />
Årets student<br />
Ekonomisk redovisning för 2009 sidorna 45–51<br />
moa maj 2010 | 1
På väg mot kun<br />
2 | moa maj 2010
skap<br />
Vardagar stannar pendeltågen<br />
ungefär 100 gånger<br />
per dygn vid Flemingsberg<br />
och släpper av studenter<br />
på väg mot högskolan.<br />
Foto: Johan Forsstedt<br />
moa maj 2010 | 3
Illustration: Johanna Lundqvist<br />
4 | moa maj 2010
Innehåll<br />
M•änniskor<br />
06 Ledare<br />
jolin boldt, adjunkt i<br />
journalistik<br />
12 årets gullegrip<br />
idéhistorikern Jonas<br />
lindström<br />
16 thage<br />
Är 76 bast och pluggar<br />
18 lena<br />
idéhistoriker<br />
& Ordförande i Rfsu<br />
24 hans<br />
Ruin sätter sprätt<br />
på miljonerna<br />
26 edmund<br />
Myggexpert<br />
32 ulla<br />
Professor<br />
I genusvetenskap<br />
36 marcia<br />
Filosofen från fortaleza<br />
38 mohammed<br />
grammisnominerad<br />
40 <strong>Ivan</strong><br />
Årets student 2009<br />
m•ixat<br />
07 mmm...<br />
Rektors ord<br />
11 krönika<br />
Kristina abiala<br />
om samtidshistoria<br />
30 serie<br />
Det här kan du göra<br />
på högskolan<br />
31 krönika<br />
Ann-Sofie Köping<br />
Om företagsekonomi<br />
42 visste du att...<br />
småfakta<br />
43 krönika<br />
Gunnar nygren<br />
om journalistik<br />
45 verksamheten<br />
2009 i siffror<br />
m•iljö<br />
08 bibblan<br />
Här hänger två tusen<br />
varje dag<br />
14 kompassen<br />
Visar dig den rätta vägen<br />
20 socialt arbete<br />
Med storstadsprofil<br />
28 nervös<br />
Kurs I att våga tala<br />
34 canedotto<br />
konstvandring<br />
på södertörn<br />
moa maj 2010 | 5
2009<br />
– ett högskoleäventyr<br />
En verksamhetsberättelse för Södertörns högskola år 2009. Hur<br />
beskriver man ett år med 12 000 studenter, 780 forskare, lärare och administratörer,<br />
ungefär 400 kurser och 67 program, hundratals etniciteter<br />
och språk<br />
Det är en rikedom som kan förstumma. Bara att gå ut på det stora<br />
torget vid Moas båge och titta på alla dem som rör sig här kan vara förvirrande.<br />
Vad gör den där gruppen med ryggsäckar och gummistövlar<br />
Aha, lärarutbildningen på exkursion. Och flickorna i sjal som fnissar vid<br />
stenen Filosofer Grabben som springer som en jagad hare – just det,<br />
nära att missa tentan i nationalekonomi …<br />
Vi släppte loss 24 journaliststudenter och lät dem undersöka det de<br />
tyckte var intressant. De har skrivit, fotograferat, redigerat. Alla har hittat<br />
sina egna berättelser om högskolans verksamhet.<br />
Det har av nödvändighet blivit nyckfulla nedslag i en betydligt större<br />
och mer komplicerad verklighet. Av de 12 000 studenterna berättar vi<br />
om ett par. Vi får möta en handfull av våra anställda och titta in i några<br />
föreläsningssalar.<br />
Vi hade velat berätta om mycket mer. Om den spännande nya kursen<br />
i måltidsvetenskap, om marinarkeologerna som dyker efter Spökskeppet<br />
vid Gotska Sandön, förklara vad informatik är för något och dra in er i<br />
laboratorierna där livsvetenskaparna stirrar ner i sina mikroskop … Vi<br />
hade velat skildra alla kulturmöten, kärleksmöten, kunskapsmöten i den<br />
kokande gryta som är Södertörns högskola.<br />
Nu får ni bara nosa på en liten del – den som tar pendeln till Flempan<br />
kan uppleva alltihop på riktigt.<br />
REDAktionen<br />
Skribenter och fotografer:<br />
Anna <strong>Hans</strong>son<br />
Caroline Sjölund<br />
Emanuel Videla<br />
Gabriel Holmqvist<br />
Gustav Bådagård<br />
<strong>Hans</strong> Repo<br />
Jenny Ringström<br />
Jenny Soffel<br />
Johan Forsstedt<br />
Malin Askner<br />
Marie Ericsson<br />
Mark Malmström<br />
Max Schüllerqvist<br />
Minja Hjorth<br />
Morris Wikström<br />
Nike Jacobson<br />
Sebastian Danielsson<br />
Viktor Andersson<br />
Layoutare:<br />
Ayda Valadi<br />
Cecilia Hermansson<br />
Julia Landmark<br />
Maria Aros<br />
Veronica von Feilitzen-Roos<br />
Viktor Meidal<br />
Tecknare:<br />
Johanna Lundqvist<br />
Sofie Norstedt<br />
Layouthandledning<br />
och mallar:<br />
Eva Jais<br />
Projektledning:<br />
Jolin Boldt<br />
Jolin Boldt<br />
adjunkt i journalistik<br />
6 | moa maj 2010
Södertörns högskola är... mmm!<br />
Foto: Martina huber<br />
Ingela Josefson har varit rektor<br />
sedan 2003. Hon lämnar sitt uppdrag<br />
vid halvårsskiftet.<br />
Forskaren blir specialist<br />
på ett begränsat område,<br />
men riskerar att förlora<br />
ämnets bredd. Detta vill<br />
vi undvika. Vi vill ha både<br />
bredd och djup.<br />
Södertörns högskola fick vid sin<br />
tillkomst (tillsammans med Malmö<br />
högskola) det särskilda uppdraget att<br />
rekrytera ungdomar från studieovana<br />
miljöer. Detta uppdrag kom att bli av<br />
avgörande betydelse för högskolan. De<br />
lärare som sökte sig hit från starten höstterminen<br />
1996 tog denna uppgift på stort<br />
allvar. Den ständigt än i dag pågående<br />
diskussionen rör frågan: Hur skapar vi<br />
en högskoleutbildning som förmår att<br />
komma ungdomar utan studievana till<br />
mötes i deras kunskapsutveckling Hur<br />
kan vi på bästa sätt tillvarata den rikedom<br />
på kunskap som den etniska och kulturella<br />
mångfalden på Södertörn erbjuder oss<br />
Slutsatsen blir alltid: Södertörns högskola<br />
måste ständigt arbeta med de högskolepedagogiska<br />
frågorna för att skapa<br />
en utbildning som är av absolut högsta<br />
kvalitet. Det duger inte att okritiskt överta<br />
de traditionella utbildningsformer som<br />
många av oss själva har skolats in i vid<br />
de stora, gamla universiteten i landet.<br />
Studenterna hos oss skall inte vara passiva<br />
mottagare av vetenskaplig kunskap utan<br />
uppmuntras till kritiskt ifrågasättande.<br />
Detta kräver väl genomtänkta kunskapsteoretiska<br />
modeller för vår verksamhet.<br />
Mot denna bakgrund arbetade vi<br />
tidigt fram en speciell profil för högskolan:<br />
Den skall vara mångvetenskaplig.<br />
Traditionell universitetsutbildning<br />
organiseras i discipliner, som ända sedan<br />
tidigt 1900-tal kännetecknas av en allt<br />
mer tilltagande specialisering. Forskaren<br />
blir specialist på ett begränsat område,<br />
men riskerar att förlora ämnets bredd.<br />
Detta vill vi undvika. Vi vill ha både<br />
bredd och djup.<br />
Arbetet med att skapa disciplinöverskridande<br />
programutbildningar är en del<br />
i det mångvetenskapliga arbetet. När ett<br />
tema blir belyst utifrån respektive ämnes<br />
teoretiska perspektiv blir studenten medveten<br />
om att teorier är modeller för att<br />
beskriva verkligheten.<br />
Modeller har den egenheten att de<br />
förmår att fånga vissa delar av verkligheten<br />
men utesluter andra. Verkligheten är<br />
alltid mer komplex än det vi kan fånga i<br />
teoretiska modeller.<br />
Vår utbildning ska vara mångkulturell.<br />
Det betyder för oss inte bara att det<br />
finns en rik etnisk mångfald på högskolan<br />
(ungefär 40 procent av våra studenter har<br />
invandrarbakgrund). Vi arbetar också<br />
målmedvetet med att skapa former för<br />
interkulturellt utbyte mellan de olika erfarenhetsvärldar<br />
som finns representerade<br />
vid högskolan och i vår omgivning.<br />
Så har till exempel vår lärarutbildning<br />
en interkulturell inriktning liksom<br />
ämnena religionsvetenskap och genusvetenskap.<br />
Det utbildningsprogram i socialt<br />
arbete som startade hösten 2009 är också<br />
interkulturellt.<br />
Vår utbildning ska bidra till medborgerlig<br />
bildning.<br />
Uppläggningen av vår utbildning med<br />
de mångvetenskapliga och mångkulturella<br />
perspektiv som genomsyrar arbetet<br />
ger en skolning i kritiskt, självständigt<br />
tänkande, en träning i att omsorgsfullt<br />
väga skäl för och emot.<br />
Dessa tre M är vägledande för verksamheten<br />
vid Södertörns högskola och är<br />
ständigt föremål för livaktiga diskussioner.<br />
Det gör att den högskolepedagogiska<br />
gruppens arbete är av central betydelse<br />
vid högskolan och ges ordentliga resurser.<br />
Ingela Josefson<br />
moa maj 2010 | 7
Text: Gabriel Holmqvist Foto: Henrik Peel<br />
VI Älskar det<br />
här stället...<br />
Bibliotek utan besökare är som böcker utan läsare. Det krävs<br />
människor för att göra dem levande. Ett ställe som verkligen har<br />
lyckats är Södertörns högskolebibliotek. Hit kommer över två<br />
tusen besökare varje dag. Hur kan det komma sig Följ med på<br />
rundtur en helt vanlig dag.<br />
Dörrarna rycks upp klockan åtta och<br />
in strosar morgontrötta studenter. Några<br />
går raskt dit näsan pekar, hänger jackan<br />
över en stolsrygg och börjar läsa. De ska<br />
antagligen skriva tentamen inom kort.<br />
Vissa kommer in med kaffekopp i<br />
handen, går till tidningsställen, rycker ett<br />
exemplar och slår sig ned. Andra söker<br />
sig direkt till receptionen, för att få hjälp<br />
med något.<br />
– Jag älskar det här stället, sådan atmosfär!<br />
Och då har jag pluggat på många<br />
andra universitet, men de är inte alls som<br />
detta, säger Asmeret Kidane.<br />
Bibliotekarien drar på mungiporna,<br />
nickar instämmande och räcker över en<br />
bärbar lånedator.<br />
– Tills klockan nio ikväll, säger bibliotekarien.<br />
– Tack, säger Asmeret Kidane och<br />
försvinner mot ett grupprum.<br />
Än är det morgon, men dagen har redan<br />
gjort sig tillkänna. Receptionens kösystem<br />
piper oavbrutet fram nya nummer<br />
och den tysta läsesalen, på det inglasade<br />
halvplanet mittemot, börjar bli fullsatt.<br />
– Högskolebiblioteken har fått en ny<br />
roll. De har blivit studenternas arbetsplats,<br />
säger Kerstin Grahnén, chef för<br />
kundservice.<br />
Förut välkomnades inte studenter på<br />
samma sätt. Då smög man in för att låna<br />
en bok för att sedan gå hem. Nu är det annorlunda.<br />
Södertörns högskolebibliotek<br />
är byggt utifrån tanken att människor ska<br />
vilja vara där.<br />
– Jag har jobbat på många bibliotek,<br />
men det här är det absolut bästa, säger<br />
Kerstin Grahnén.<br />
Utbudet är stort och ständigt växande.<br />
De böcker som efterfrågas köps in. Därför<br />
är det också här, av alla högskolebibliotek<br />
i hela Sverige, som det köps in mest kurslitteratur,<br />
sett till antal studenter.<br />
– Det känns väldigt kul att det satsas<br />
på oss, säger Joakim Persson som är<br />
nybliven statsvetare.<br />
Han brukar vanligtvis inte besöka<br />
biblioteket, utan läser mycket hemifrån.<br />
Bronsgjutningen vid<br />
högskolebibliotekets<br />
entré föreställer<br />
konstären själv,<br />
Fredrik Wretman,<br />
som Buddha.<br />
8 | moa maj 2010
»Förut välkomnades inte<br />
studenter på samma sätt.<br />
Då smög man in för att låna<br />
en bok för att sedan gå hem.«<br />
Därför är Joakim Persson mest nöjd över<br />
att han som student har tillgång till tusentals<br />
elektroniska tidskrifter.<br />
Däremot behöver inte icke-studenten<br />
misströsta, för det finns gästkonto för<br />
internetsugna och lånekort för boktörstande.<br />
Men det är först till kvarn som<br />
gäller, då de dagliga gästkontona nästan<br />
alltid tar slut.<br />
Varje dag anländer över två tusen<br />
besökare. Det blir många hundra lån om<br />
dagen. År 2009 gjordes 277 335 bokutlåningar.<br />
Och för att detta ska gå runt,<br />
jobbar en personalstyrka på 36 personer,<br />
mestadels bibliotekarier, biblioteksassistenter<br />
och IT-folk.<br />
– Det har pratats om bokens död de<br />
senaste femton åren, men utlåningen ökar<br />
samtidigt som den elektroniska informationen<br />
ökar, säger Kerstin Grahnén.<br />
Varför så många vill vara på Södertörns<br />
högskolebibliotek har olika förklaringar.<br />
Dels är inredningen inbjudande:<br />
orange läsfåtöljer för den som söker<br />
tysthet, och inglasade grupprum för <br />
moa maj 2010 | 9
Vad tycker du om vårt högskolebibliotek<br />
Erik Bergendal, 30 år, Hökarängen,<br />
lärarprogrammet:<br />
– Det är väldigt bra, välorganiserat<br />
och snyggt. Jag gillar även<br />
glasbetongen och de sköna<br />
orange fåtöljerna.<br />
Christina <strong>Hans</strong>son Noreke, 23<br />
år, S:t Eriksplan, statsvetenskap:<br />
– Även om jag inte varit här så<br />
mycket ännu, så är det väldigt<br />
bra. Jag kommer hit om jag ska<br />
plugga eller träffa folk.<br />
Filip Zezovski Lindh, 21 år,<br />
Gärdet, filosofi:<br />
– Det är första gången jag är<br />
här. Och jag gillar att det är en<br />
öppen planlösning, man får bra<br />
översyn.<br />
Lisbeth Liao, 19 år, Huddinge,<br />
turismprogrammet:<br />
– Jag gillar det tysta rummet,<br />
där kan man plugga järnet.<br />
att studera, utan för sällskap. Lärdomen<br />
växer i takt med gemenskapen. Och ofta<br />
avspeglas högskolans tvärvetenskapliga<br />
inriktning i mötena. Olika uppfattningar<br />
jämförs och diskuteras, på ett avslappnat<br />
sätt.<br />
– Det är bra och trevligt att jobba här,<br />
och framför allt allmänbildande. Man<br />
träffar många olika människor, och alla<br />
vill ha hjälp med olika saker, säger Martin<br />
Eriksson Grubb.<br />
Han är en av de studenter som jobbar<br />
som kvällsvakt. Vilket i praktiken innebär<br />
att biblioteket kan hålla generösa öppettider,<br />
alla dagar i veckan.<br />
På biblioteket finns cirka 150 000 titlar varav 52 000 är e-böcker.<br />
snacksaliga. Och dels är hela arkitekturen<br />
fantastisk: en öppen och modern planlösning,<br />
med jättelika glasväggar, som gör<br />
att solljuset letar sig fram till alla rum.<br />
Intresseorganisationen Sveriges Arkitekter<br />
fattade också tycke för byggnationen.<br />
I samband med öppningen år 2004<br />
hyllade den biblioteket genom att utse det<br />
till vinnare av Kasper Sahlin-priset.<br />
Nu vid lunchtid och framåt pågår aktiviteter<br />
i varje vrå. Från de delar av bygget<br />
där prat är tillåtet hörs livliga diskussioner,<br />
vilka avlöses av både skratt och<br />
stridslystna utfall. I andra avdelningar är<br />
det tvärtom. Där råder djup koncentration:<br />
någon suger på en penna, en annan<br />
kliar sig på hakan. Ljudet av en harkling<br />
är det mesta som stör. I övrigt är det tyst:<br />
tunga pannor vilar i öppna handflator.<br />
Många kommer inte hit endast för<br />
Nu börjar dagen gå mot sitt slut.<br />
Naturljuset som lyst igenom byggnaden<br />
börjar ersättas av taklampor och blåljus<br />
från flimrande datorskärmar.<br />
– The library is closing in fifteen minutes,<br />
so please return all your day loans.<br />
Speakerrösten som hörs från de sprakande<br />
högtalarna ger effekt. Folk börjar<br />
plocka ihop sina grejer, utlånade datorer<br />
återlämnas. Nöjda ansikten lämnar byggnaden<br />
och klockan slår nio.<br />
10 | moa maj 2010
»Mitt 2009«<br />
Det enda som är konstant är förändring.<br />
2009 går inte att hålla kvar, men vissa bitar<br />
av året finns kvar i mig som en värme.<br />
De är alla förknippade med människor<br />
jag mött och arbetat med. Jag är lyckligt<br />
lottad.<br />
Det är dags att bekänna två saker. Jag<br />
valde inte Södertörns högskola; jag fick<br />
inte vara kvar på SU. Och jag hade mycket<br />
blandade känslor inför att vara med i högskolestyrelsen.<br />
Och ändå var det vinstlotter.<br />
Som om en lycklig försyn leder mig in<br />
i rätt arenor.<br />
En tavla över mitt privata 2009 är ett<br />
kollage där jag ser Sixten hund fylla tre år,<br />
leguanödlan DOW är sur och katterna blir<br />
gamla. Min fru jobbar stenhårt och vi har<br />
det kämpigt. Vi njuter på landet och odlar<br />
grönsaker på kolonilotten. Semestern i<br />
Thailand är också där. Jag börjar på en<br />
meditationsutbildning och tränar för att<br />
jobba extra på ett hospice.<br />
Jag ser också promenaderna till Årstaberg,<br />
vattengympa och Helenas massage.<br />
Och nu är vi på jobbet. På världens vänligaste<br />
arbetsplats, Samtidshistoriska institutet.<br />
Här är vackert: vi skrattar vid lunch<br />
och kaffe; seminarierna präglas av respekt<br />
och vilja att bidra. Idylliserar jag Nej, faktiskt<br />
inte. Och det enda konstanta var alltså<br />
förändring. Vi tillhör nu Institutionen för<br />
genus, kultur och historia och skall flytta<br />
till Primus till sommaren. En del av mig<br />
tänker kedja sig fast och sittstrejka. Men<br />
livet går vidare och det blir bara bättre.<br />
Moldova är en hjärtefråga för mig.<br />
Och jag fick möjligheten att skriva om<br />
kvinnor som migrerat därifrån I VE-<br />
NEDIG! Att jobba stenhårt och sedan<br />
vandra runt där är en gåva. Jag har mer<br />
att skriva om dem och skall skapa tid för<br />
det.<br />
Minns också en konferens i Rom och<br />
känslan av att vilja stanna vid Fontana di<br />
Trevi och köra bort alla andra. I Tartu,<br />
en vacker och vänlig stad, planerade vi<br />
studier av unga och deras nätanvändning.<br />
Och håll dig i hatten när du intervjuar<br />
14-åriga killar vars mobiler är lika viktiga<br />
som deras könsorgan, det vill säga något<br />
som det är omöjligt att glömma. I projektet<br />
om jämställdhet har jag upptäckt att<br />
arkiv är fantastiskt intressanta och historiker<br />
egentligen är deckare. Så jag blev en<br />
deckare som också läste queerteoretisk<br />
kritik om jämställdhet.<br />
Jag gillar verkligen den här högskolan.<br />
Och högskolestyrelsen. Kanske har<br />
de andra i styrelsen sett mig som den där<br />
kvinnan som ALLTID skall fråga och påpeka<br />
saker, men det är mitt uppdrag där.<br />
Tillsättningen av ny rektor var en spännande<br />
resa. De två kvinnorna som var<br />
slutkandidater kändes genuina och pålästa,<br />
med full energi. Jag står helt bakom<br />
Moira som regeringen nu tillsatt och vill<br />
ge henne allt stöd jag kan.<br />
Och inte anade jag första gången när<br />
jag stötte på Björn, styrelsens ordförande,<br />
att jag med öppet hjärta skulle ge honom<br />
en varm avskedskram när han avslutade<br />
senaste styrelsemötet. Men nu är vi inne<br />
i 2010 och det blir en annan historia.<br />
Vilken vet ingen, men jag tror att den<br />
fortsätter och bara blir bättre.<br />
Kristina Abiala, lektor<br />
vid Samtidshistoriska institutet<br />
Här är vackert: vi skrattar vid<br />
lunch och kaffe; seminarierna<br />
präglas av respekt och vilja<br />
att bidra. Idylliserar jag Nej,<br />
faktiskt inte.<br />
moa maj 2010 | 11
Text och foto: Anna <strong>Hans</strong>son<br />
Årets gullegrip<br />
vill vara på tårna<br />
Idéhistorikern Jonas Lindström fick 2009 års Gullegrip,<br />
priset som delas ut till årets lärare.<br />
»Jonas håller i så underhållande föreläsningar<br />
och genomför så pedagogiskt<br />
genomtänkta seminarier, att till och med<br />
de studenter som inte visste att de var<br />
intresserade av sociologi blir smittade«<br />
lyder motiveringen.<br />
Man föreställer sig gärna Hollywoodläraren.<br />
Den perfekta blandningen mellan<br />
Robin Williams artistiska superpedagog<br />
och Julia Roberts idealistiska konventionsbrytare.<br />
Men det som slår mig med<br />
Årets Gullegrip Jonas Lindström är inte<br />
en påfallande likhet med min fantasiandrogyn.<br />
Istället lägger jag märke till hans<br />
avslappnade studenter och seminariets<br />
konkreta diskussion.<br />
– Lärarrollen har förändrats. Allt fler<br />
studenter kommer från så kallade ickeakademiska<br />
hemmiljöer. Förkunskaperna<br />
och föreställningarna är annorlunda. En<br />
bra lärare måste vara på tårna, säger Jonas<br />
Lindström.<br />
Han kommer själv från en ickeakademisk<br />
miljö på bruksorten Degerfors, där<br />
högskolan inte fanns på världskartan.<br />
När han ville läsa samhällsvetenskap på<br />
gymnasiet invände syokonsulenten att<br />
man inte »blir någonting«.<br />
– På något sätt lyckades jag under min<br />
högstadietid trassla mig ur föreställningen<br />
om att studier var »fjolligt« och på gymnasiet<br />
var det plötsligt tyst i klassrummet.<br />
Folk var där för att studera. Jag läste Brecht<br />
och Lorca och började förstå hur saker<br />
hänger samman.<br />
Under gymnasietiden öppnades väst mot<br />
öst. Jonas Lindström säger att han växte<br />
upp med Berlinmuren som ett naturligt<br />
men besynnerligt tillstånd. När den föll<br />
löstes en svartvit bild sakta upp. Det var<br />
omvälvande i sig att vara i artonårsåldern,<br />
och nu var det som skedde i världen<br />
minst lika omvälvande. När han kom till<br />
Södertörn i januari 1998 kände han sig<br />
ämnad att studera men var osäker på vad<br />
han ville läsa, och påbörjade kursen »Introduktion<br />
till högskolestudier«. Sedan<br />
började han läsa sociologi.<br />
– I början fick jag en aha-upplevelse<br />
varje gång jag öppnade en bok.<br />
Nu har Jonas Lindström själv undervisat<br />
i ämnet i sju år och är ansvarig för<br />
A-kursen. Sedan 2005 är han doktorand<br />
och arbetar på en avhandling med<br />
arbetsnamnet »Konstruktion av tid i det<br />
urbana rummet – fallet Riga«. Han gillar<br />
själv inte ordet klassresenär, men får som<br />
den första doktoranden i sin familj lov<br />
att betrakta sig som det. Överhuvudtaget<br />
verkar han ogilla slarvigt bruk av de<br />
underdog-uttryck som hans sociologiämne<br />
är så fullt av.<br />
– Jag tror man ska vara försiktig med<br />
att måla ut Södertörn som integrationsprojekt.<br />
Det är en fullvärdig högskola<br />
med universitetsstatus. Och Stockholm<br />
har ju varit mer eller mindre mångkulturellt<br />
alltsedan staden grundades på 1200-<br />
talet, så varför är mångkultur plötsligt<br />
så aktuellt just nu Jag antar att vi här på<br />
högskolan har varit på rätt spår från början<br />
i att försöka levandegöra sociologin.<br />
För många av hans studenter blir ämnet<br />
väldigt personligt. Jonas Lindström försöker<br />
både uppmuntra dem och hindra dem från<br />
att alltför handgripligen lösa världsproblemen.<br />
Ibland måste man vara mer tillgänglig<br />
som lärare än vad som är påbjudet, avståndet<br />
till studenterna har minskat. Jonas<br />
försöker arbeta åtta till fem, men som doktorand<br />
är livet alltid ett pussel och gränsen<br />
mellan jobb och fritid blir flytande.<br />
– Det kan låta som en sjuk skada att jag<br />
ibland kopplar av genom att läsa biografier.<br />
Men människor bär med sig historia.<br />
Lasermannen – en berättelse om Sverige<br />
säger kanske mer om Sverige i början<br />
av 90-talet än om själva Lasermannen.<br />
På samma sätt som biografin om Ulrike<br />
Meinhof kanske säger mer om västvärlden<br />
på 1970-talet än om henne.<br />
12 | moa maj 2010
»I början fick jag en<br />
aha-upplevelse varje<br />
gång jag öppnade en bok.«<br />
Fakta Jonas Lindström<br />
Familj: Sambo<br />
Född: 3 nov 1971<br />
Uppväxtort: Degerfors<br />
Intressant nyhetshändelse 2009: »Att vi tycks kräva mest<br />
av dem som har minst.«<br />
Boktips: Den skrattande polisen av Sjövall/Wahlöö<br />
Filmtips: Cinema Paradiso och Modstrilogin<br />
Favoritplats på Södertörn: Mitt arbetsrum<br />
Önskeresemål: Grönland på sommaren<br />
moa maj 2010 | 13
Text: Sebastian Danielsson Foto: Mark Malmström<br />
Behöver du vägledning innan, under och efter dina studier ska du besöka<br />
Kompassen. Där kan du stilla din nyfikenhet på utlandsstudier och<br />
arbetsmöjligheter eller bara ha en diskussion om din studiesituation.<br />
KOMPASSEN<br />
VISAR DIG DEN RÄTTA VÄGEN<br />
Vilket program passar bäst Ska man<br />
kanske läsa fristående kurser i stället<br />
Vad gör man efter studierna Hur ska<br />
man lyckas slå sig in på den eftertraktade<br />
arbetsmarknaden Frågorna är många och<br />
förmodligen är det något många studenter<br />
har funderat över.<br />
Då kan de vända sig till Kompassen,<br />
Södertörns högskolas informations- och<br />
vägledningscenter som ligger sida vid<br />
sida med Arom, högskolans ena café. Där<br />
sätter de stora fönstren på båda sidorna<br />
sin prägel på den ljusa och färgglada<br />
inredningen. Här känns det som en solig<br />
vårdag.<br />
Det finns åtminstone tre personer tillgängliga<br />
där måndag–torsdag. En internationell<br />
handläggare och två studie- och<br />
karriär vägledare som sitter vid de stora<br />
gula skrivborden, redo att prata med dig.<br />
– Vi är alltid två, om någon fastnar i ett<br />
längre samtal ska andra inte behöva vänta<br />
så länge, förklarar Annika Morberg, en av<br />
studie- och karriärvägledarna.<br />
Just denna soliga eftermiddag stiger<br />
Dan Hammarlund, som läser ekonomiekandidatprogrammet,<br />
in i Kompassen för<br />
att diskutera sina studier.<br />
– Jag tar studieuppehåll från mitt program,<br />
jag ska tenta igen lite och läsa lite<br />
andra saker, berättar han.<br />
Dan har tidigare varit där, då han är<br />
intresserad av utlandsstudier och han är<br />
nöjd med de samtal han har haft.<br />
– Jag fick ganska mycket hjälp här<br />
eftersom jag fick lite andra tankar om hur<br />
jag ska göra än vad jag skulle ha kommit<br />
på själv, säger han efter en diskussion med<br />
studie- och karriärvägledaren Jiri Kminek.<br />
Men Kompassen är inte bara öppen för<br />
högskolans studenter, utan för alla som är<br />
intresserade av högskolestudier. Annika<br />
Morberg och hennes kollegor finns där<br />
mellan klockan 12 och 15.<br />
– Då kan man ställa kortare frågor och<br />
sedan blir det oftast så att man bokar en<br />
tid för vägledning, förklarar hon.<br />
Eftersom personalen i Kompassen<br />
arbetar för individens bästa behöver man<br />
inte bara diskutera utbildningar på Södertörns<br />
högskola, utan vilken utbildning<br />
som passar bäst för personen även om den<br />
finns på ett annat universitet.<br />
Att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden<br />
är en stor del av Kompassens<br />
arbete. Det kan vara svårt att ha koll på<br />
allt, i synnerhet om man läst ett brett program<br />
som kan ge många olika möjligheter.<br />
– Vi erbjuder studenterna i olika steg<br />
att jobba med sin karriärplanering, säger<br />
Annika Morberg.<br />
Det gör de genom att hjälpa studenter<br />
att kartlägga arbetsmarknaden och att<br />
skriva CV och ansökningsbrev. Men också<br />
genom intervjuträning, som en simulerad<br />
anställningsintervju.<br />
– Tanken är att man ska kunna öva på<br />
att svara på frågor som vanligtvis kommer<br />
vid intervjuer, berättar hon.<br />
Så kallade karriärseminarier är<br />
också någonting som Kompassen anordnar.<br />
Temaseminarierna brukar vara<br />
populärast.<br />
– Många gånger bjuder vi in yrkesverksamma<br />
inom olika områden som berättar<br />
om sina yrken, så kan studenterna ställa<br />
frågor om arbetsmarknaden, förklarar<br />
hon.<br />
Varje onsdag finns det även en idérådgivare<br />
på plats som stöttar studenter som<br />
kanske vill starta ett företag eller ta patent<br />
på någonting.<br />
Men kanske har man inte riktigt de<br />
ambitionerna för stunden. Man kanske<br />
bara är lite nyfiken på utlandsstudier eller<br />
stipendier. Eller behöver ställa ett par<br />
frågor om CSN.<br />
Då ska man besöka Kompassen, vare<br />
sig man vill prata med en studie- och karriärvägledare<br />
eller bara hämta en broschyr<br />
eller katalog.<br />
14 | moa maj 2010
Annika Morberg är<br />
en av dem som hjälper<br />
studenterna att<br />
komma rätt.<br />
moa maj 2010 | 15
16 | moa maj 2010
Text: Anna <strong>Hans</strong>son Bild: Sofie Nohrstedt<br />
Man kan köra på tentor<br />
fast man är 76 bast<br />
– På den tiden gick jag inte runt i Gamla<br />
Stan och åt varmkorv och tänkte på att<br />
jag var nummer två i Sverige. Samma sak<br />
gäller nu i klassrummet.<br />
På Södertörns Högskola rör han sig<br />
med polerad gentlemannamässighet.<br />
Efter en hetsig seminariediskussion tar<br />
åldermannen sin kombattant i hand och<br />
framför att det är ett nöje att debattera<br />
med en engagerad ung människa. Få av<br />
studenterna vet eller bryr sig om att hans<br />
politiska superkändisstatus. På högskolan<br />
tillåts han vara nästan helt anonym.<br />
<strong>Hans</strong> bekanta frågar ibland hur han gör<br />
när unga klasskamrater vill prata pop och<br />
mode.<br />
– Och jag säger att, allvarligt, de pratar<br />
inte särskilt mycket om pop och mode. De<br />
pratar om skoluppgifter, och har sina egna<br />
liv. Jag behöver inte tala barnspråk med någon<br />
bara för att jag känner dennes farmor.<br />
<strong>Hans</strong> gamla kollegor står på Helgeandsholmen,<br />
sneglar nyfiket söderut, och undrar<br />
vad han sysslar med. Är han inte rädd<br />
för att göra bort sig Thage G. Peterson,<br />
före detta industriminister, justitieminister,<br />
försvarsminister och talman i Sveriges<br />
riksdag sitter i skolbänken, har läst tre<br />
terminer religionsvetenskap, och är nu<br />
mitt inne i historiestudier, med ständig<br />
risk att göra bort sig.<br />
– De tror kanske att ett gammalt statsråd<br />
inte får svara fel.<br />
Han är 76 år gammal och vill nå insikter<br />
som han saknat i yrkeslivet. Särskilt<br />
kulturella. Han är lite fåfäng över betygen<br />
och det finns ingen gräddfil för honom på<br />
högskolan. Han har kört i en tenta precis<br />
som de flesta andra.<br />
Men efter nästan två år i högskolans<br />
lokaler känner han sig mer mångkulturell.<br />
Han vet att regeringen inte vill kalla<br />
det här för invandrarskola, men himlar<br />
med ögonen och säger att en hög procent<br />
studenter med utländsk bakgrund präglar<br />
Södertörns högskola, och att mötena<br />
berikar honom. När han höll tal om Irakkriget<br />
på Sergels torg vinkade studenter<br />
till honom från åhörarskaran.<br />
– Jag inser att jag har kommit en del<br />
väldigt nära. Flera av de här unga vill jag<br />
bara ta i famnen och säga att de är framtiden.<br />
Bygg nu det här i demokrati.<br />
Thage har svårt att beskriva korvstoppningsfilosofin<br />
som rådde när han<br />
själv läste vid Lunds universitet på 50-<br />
talet, och nöjer sig med att kalla Södertörnsundervisningen<br />
för mer lärofylld.<br />
– Även om studenterna ibland skulle<br />
kunna tränga djupare in i ämnena än vad<br />
de gör, så är det en ungdomsgeneration<br />
som kan kolossalt mycket, och gör insiktsfulla<br />
inlägg.<br />
Thomas Östros har sagt till Thage<br />
att han också vill studera igen när hans<br />
karriär är över. Göran Persson och Ingvar<br />
Carlsson, två av Thages statsministrar, har<br />
besökt honom på skolan. Han kallar dem<br />
för sina, med ett hemvant tonfall som ger<br />
en lust att gå och skaffa en alldeles egen<br />
statsminister. Men ministerposter och<br />
mäktiga vänner till trots, Thage ser inte<br />
att någon ung skulle avundas honom hans<br />
erfarenhet.<br />
– Visst, jag fick uppleva världen efter<br />
kriget. Guldår, tillväxtår. Men dagens<br />
unga får ju vandra ut i en värld som skakar!<br />
Och samtidigt är det så mycket mer<br />
som förenar!<br />
Han ser mycket fram emot nästa<br />
delkurs om Mellanösternkonflikten.<br />
Upprymd, nästan jagad, kommer han på<br />
fötter.<br />
– Mellanöstern kommer att spela en<br />
ännu större roll i framtiden! lovar han<br />
avslutningsvis, med blicken i fjärran som<br />
en hetsig profet.<br />
Han gläds med dem som kommer att få<br />
uppleva mer framtid än han.<br />
– Vad de ska få vara med om! Tänk vad<br />
de ska få vara med om.<br />
moa maj 2010 | 17
Text och foto: Morris Wikström<br />
Det är berikande<br />
att få tycka något<br />
– Att forska och skriva är ett privilegium, det tycker jag, säger <strong>Lena</strong> Lennerhed.<br />
Hon är idéhistoriker, skriver om sexualitetens historia och är ordförande i RFSU.<br />
Själv säger hon att det mesta har varit oplanerat.<br />
<strong>Lena</strong> Lennerhed behövde aldrig visas till<br />
biblioteket – hon hittade dit själv. Det<br />
var naturligt att läsa vidare på universitetet<br />
även om få i familjen hade gjort det<br />
tidigare. Efter att ha testat olika ämnen<br />
började hon läsa idéhistoria. Hon säger<br />
att hon hittade hem, att frågeställningarna<br />
var hennes egna.<br />
<strong>Lena</strong> Lennerhed har skrivit flera<br />
böcker. De flesta handlar i någon form om<br />
sexualitetens historia, och det märks att<br />
hennes engagemang är stort. Så stort att<br />
hon är engagerad i RFSU. När hon berättar<br />
om sig själv sitter hon stilla, men när<br />
vi närmar oss det politiska området blir<br />
hennes gester större.<br />
– Jag började skriva om sexualitet<br />
redan på 80-talet, och då var vi väldigt få<br />
som gjorde det. Det gav en viss frihet att<br />
skriva om något nytt, även om det kunde<br />
vara svårt att inte ha någon tidigare forskning<br />
att luta sig mot eller bråka med.<br />
<strong>Lena</strong> Lennerhed har bland annat skrivit en<br />
bok om RFSU:s historia och en om svensk<br />
abortpolitik. Hon säger att skrivprocessen<br />
är rolig, men att det alltid är krävande att<br />
skriva. Det är inget man slänger ihop på<br />
ledig tid, som hon uttrycker det.<br />
Vi sitter och pratar på hennes kontor på<br />
högskolan. Det har mörknat ute, genom<br />
fönstret syns den upplysta biblioteksbyggnaden.<br />
De flesta kollegerna har gått för<br />
dagen, och det är tyst i korridorerna. <strong>Lena</strong><br />
Lennerhed kom till högskolan 1998 efter<br />
att ha disputerat vid Stockholms universitet.<br />
Hon installerades som professor 2009.<br />
– Det lilla formatet gjorde att jag lärde<br />
känna människor från andra ämnen<br />
och så var det inte alls på universitetet.<br />
När man samarbetar och diskuterar<br />
med andra ämnen blir man tvungen att<br />
fundera över sin roll och identitet som<br />
idéhistoriker.<br />
Då var Södertörns högskola nystartad,<br />
och sedan dess har antalet studenter och<br />
lärare stadigt ökat. Ändå tycker <strong>Lena</strong><br />
Lennerhed att Södertörns högskola har<br />
lyckats behålla något av den inledande<br />
ambitionen. När hon kom blev hon glad<br />
över att det var så nära till studenterna.<br />
Hon gillar också den mångvetenskapliga<br />
inriktning som högskolan har. <strong>Lena</strong> Lennerhed<br />
är själv ett gott exempel på vad<br />
mångvetenskaplighet kan betyda: Hon<br />
undervisar idag inte bara i idéhistoria,<br />
utan också i genusvetenskap.<br />
– Jag fick en förfrågan om jag ville vara<br />
med och starta genusvetenskapen här på<br />
Södertörns högskola. Jag hade hela tiden<br />
varit i ämnets utkanter, men i takt med att<br />
ämnet breddades blev också sexualiteten<br />
en mer integrerad del av genusvetenskapen,<br />
så jag var jätteglad att få vara med!<br />
<strong>Lena</strong> Lennerhed säger att hon har varit<br />
feminist sedan 70-talet, men hon var<br />
aldrig engagerad i den tidens feministiska<br />
rörelse. Då tyckte hon att den organiserade<br />
strukturen kunde vara begränsande. Så<br />
är det inte längre. Idag är hon ordförande<br />
i RFSU.<br />
– Jag halkade in i förbundsstyrelsen<br />
genom mitt idéhistoriska perspektiv<br />
på sexualitet och jag tycker att min roll<br />
som idéhistoriker och mitt engagemang<br />
i RFSU befruktar varandra. Och det är<br />
berikande att faktiskt få tycka något också.<br />
18 | moa maj 2010
moa maj 2010 | 19
Text och foto: Minja Hjorth<br />
Så skit i presenterna –<br />
Det bränner till ibland när studenterna diskuterar välfärdskris<br />
och barnafödande.<br />
– den ökade flexibiliteten som innebär<br />
mindre trygghet, gör att kvinnor inte<br />
vågar skaffa barn när de själva vill, säger<br />
Ulrika Singman.<br />
Ulrika Singman går programmet Socialt<br />
arbete med storstadsprofil och deltar i ett<br />
seminarium som behandlar 90-talskrisen.<br />
Hennes grupp presenterar ett kapitel i<br />
boken The transformation of the Swedish<br />
welfaresystem. Ulrika Singman uttrycker<br />
frustration över att den offentliga sektorn<br />
mer och mer anpassas efter marknaden.<br />
Boken tar upp att kvinnor i hög grad tycker<br />
att det är möjligt att skaffa barn först när de<br />
känner trygghet i en anställning.<br />
Det är bara kvinnor på detta seminarium,<br />
15 personer i ett litet rum på<br />
Södertörns högskola. Bland annat den<br />
26-åriga kvinna som söker reaktioner på<br />
sina uttalanden, men som inte riktigt får<br />
den respons hon vill ha.<br />
– Skit i presenterna, fram med jobben!<br />
svarar hon en seminariekamrat som<br />
berättar att man i vissa länder kan få presenter<br />
om man föder barn i en viss ålder.<br />
Ulrika Singman är engagerad och vill<br />
ha motstånd. Hon höjer rösten när hon<br />
berättar om hur viktigt det är att få skaffa<br />
barn när det passar en själv. Irritationen<br />
håller i sig när hon fortsätter.<br />
– Jämställdheten kan gå tillbaka. Jag vill<br />
ha mothugg. Jag ser ett stort hot.<br />
Det blir ingen diskussion om jämställdhet<br />
den här gången, klassen tar rast i<br />
stället. Ulrika Singman berättar senare att<br />
hon under utbildningens gång blivit medveten<br />
om många saker i samhället, bland<br />
annat att det inte är så jämställt som man<br />
kan tro. Det är därför hon går utbildningen,<br />
för det breda samhällsperspektivet och<br />
för att hon på så många sätt kan relatera<br />
sociala problem till just samhällsproblem.<br />
Utbildningen syftar till detta, socialjuridik<br />
och psykologi samsas med statsvetenskap<br />
och socialt arbete med samtalsmetodik.<br />
– De som är intresserade av människor<br />
och av att förstå mer av det sociala samspelet<br />
ska gå den här utbildningen.<br />
Lina Eklund, som också går programmet,<br />
säger att hon vill jobba med den<br />
här typen av jobb för att hon vill hjälpa<br />
människor.<br />
– Det låter ju som en klyscha, men det<br />
minsta vi kan göra är att lära oss om det<br />
här. Man kan inte tänka att det finns de<br />
som är hopplösa fall, då är det ju kört.<br />
studenternas stora engagemang ligger<br />
i att förstå alla de faktorer som ligger bakom<br />
exempelvis ett missbruk. Utbildningens<br />
olika delar gör att de får inblick i flera<br />
samhälleliga mekanismer men också vad<br />
som händer med de enskilda individerna<br />
när de hamnar utanför arbetsmarknaden.<br />
– Vi får inte ge upp kampen för de<br />
långsiktiga lösningarna, säger Lina Eklund.<br />
Hon menar att många lösningar blir<br />
tillfälliga för att till exempel socialtjänsten<br />
vill spara pengar. Men i stället blir<br />
lösningarna dyrare i längden, då många<br />
kommer tillbaka, när de inte har fått den<br />
hjälp de verkligen behöver. Lina Eklund<br />
säger att hon tänker på hemlösa och den<br />
uppsökarverksamhet som finns i kommunerna.<br />
Hon skulle vilja se att hjälpen kom<br />
ännu tidigare.<br />
– Och sedan är det viktigt att inte se<br />
problem som just problem, utan som en<br />
utveckling.<br />
Ulrika och Lina ser att självförverkligande<br />
och personlig utveckling är viktigt<br />
i jobbet. Ulrika Singman säger att hon<br />
inte tror att man ska välja den här typen<br />
av jobb om man inte är klar med sig själv.<br />
Men då säger Lina Eklund emot, hon tror<br />
att man oundvikligen hjälper sig själv genom<br />
att hjälpa andra, även om det inte är<br />
det huvudsakliga syftet. Men man får inte<br />
tycka synd om klienten, tycker Ulrika.<br />
– Och man måste kunna skilja på sina<br />
egna känslor och klientens, säger Ulrika<br />
och Lina nickar.<br />
Tillbaka till seminariet.<br />
Ali Hajighasemi, som är lärare och seminarieledare,<br />
men också forskar om det<br />
svenska välfärdssystemet och har skrivit<br />
20 | moa maj 2010
fram med JOBBEN!<br />
Ulrika Singman (längst<br />
till vänster) deltar i ett<br />
seminarium om det<br />
svenska välfärdssystemet.<br />
»de som är intresserade av människor<br />
och av att förstå mer av det sociala<br />
samspelet ska gå den här utbildningen.«<br />
moa maj 2010 | 21
Ali Hajighasemi är lärare och seminarieledare. Han har skrivit boken som studenterna diskuterar.<br />
boken som eleverna diskuterar, har jobbat<br />
på skolan i tio år. Han har brun tröja och<br />
brun kavaj, gestikulerar med armarna när<br />
han berättar om statens roll i konjunktursvängningar,<br />
blir varm och tar av sig<br />
kavajen och berättar att välfärden inte<br />
bara kan utgå från ekonomin, utan måste<br />
också ha sin utgångspunkt i sjukvård och<br />
skola.<br />
ALI HAJIGHASEMI BLIR TYST en kort<br />
stund, skrattar lätt och ger ordet till nästa<br />
grupp. Även de berör levnadsvillkoren under<br />
krisåren och Ali lyssnar och berättar<br />
sedan att alla som är i behov av systemets<br />
hjälp måste få den.<br />
– Vi tar institutioner för givet. Det gäller<br />
att bevara det som finns.<br />
Här kommer begrepp som keynesianism<br />
in och eleverna antecknar. Keynesianismen<br />
har bland annat att göra med<br />
att regeringen kan välja att aktivt jämna ut<br />
konjunktursvängningar. Det är ett ämne<br />
som ligger nära nationalekonomin. En<br />
grupp tar upp vilka som drabbades värst<br />
av lågkonjunkturen på 90-talet. Ungdomar,<br />
invandrare och äldre fick det svårt.<br />
Ungdomar med akademikerbakgrund<br />
började studera, serviceyrken krävde bra<br />
kunskap i svenska så vissa invandrare fick<br />
det svårt. De äldre fick ofta gå i förtidspension.<br />
ALI HAJIGHASEMI SVARAR studenterna<br />
och berättar att arbetskraften kanske ändå<br />
inte är det svåraste problemet i samhället.<br />
En majoritet av befolkningen vill ha familj<br />
och arbetsmarknaden måste anpassa sig<br />
efter det. Ali Hajighasemi har dragit upp<br />
ärmarna på den bruna tröjan. Han är<br />
bestämd med vad som är viktigast. Därför<br />
tycker han att efterföljande diskussion<br />
spårar ur lite. Den handlar om surrogatmammor<br />
och huruvida Sverige borde<br />
tillåta det eller inte.<br />
– Det är ett litet problem i samhället.<br />
Först måste vi ta tag i de stora problemen,<br />
säger Ali. Det här är en annan diskussion.<br />
Men diskussionen fortsätter ändå att<br />
handla om vilka som har rätt att skaffa<br />
barn och att den typiska kärnfamiljen<br />
premieras. Alla ska få skaffa barn säger<br />
någon. Vi har stor makt att förändra säger<br />
någon annan. Det blir tyst en stund igen<br />
och Ali Hajighasemi avslutar.<br />
– Allt betyder någonting, i det stora<br />
hela.<br />
22 | moa maj 2010
Lina Eklund (längst fram i mitten) läser programmet för att i framtiden jobba med människor med olika sociala problem.<br />
Programmet Socialt arbete med storstadsprofil<br />
Intagning sker på hösten och cirka 100 studenter kommer att<br />
tas in till hösten 2010.<br />
Efter tre år kan man gå en termin på Ersta Sköndal högskola<br />
och där få socionomexamen, men Södertörns högskola arbetar<br />
för att själv få examensrätt.<br />
Utbildningen kan ge jobb som socialsekreterare, kurator, i<br />
olika behandlingsyrken och förebyggande verksamhet, men<br />
också som exempelvis integrationscoach eller boendeutvecklare.<br />
Inriktningen storstad syftar till att ge eleverna ett brett samhällsperspektiv<br />
i undervisningen. Studier i socialt arbete samsas<br />
bland annat med psykologi, statsvetenskap och socialrätt.<br />
Programmet startade hösten 2009.<br />
moa maj 2010 | 23
24 | moa maj 2010<br />
Programmet »Tid,<br />
minne, representation«<br />
• Tilldelades 35 miljoner kronor<br />
av Riksbankens Jubileumsfond<br />
hösten 2009.<br />
• Fonden är en fristående<br />
stiftelse och stödjer forskning<br />
inom samhällsvetenskap och<br />
humaniora.<br />
• Programmet leds av <strong>Hans</strong><br />
Ruin, professor i filosofi.<br />
• <strong>Hans</strong> Ruin står för uppbyggnaden<br />
av filosofiämnet vid<br />
Institutionen för kultur och<br />
kommunikation.<br />
• <strong>Hans</strong> Ruin blev fil. dr i teoretisk<br />
filosofi 1994 vid Stockholms<br />
universitet med avhandlingen<br />
»Enigmatic Origins. Tracing the<br />
theme of historicity through<br />
Heidegger’s Work«.
Text och foto: <strong>Hans</strong> Repo<br />
Ruin sätter sprätt<br />
på 35 miljoner<br />
– Ett sånt här projekt går bara att göra här på Södertörns högskola, tror <strong>Hans</strong> Ruin,<br />
professor i filosofi, och ansvarig för forskningsprogrammet »Tid, minne, representation«.<br />
Tvärs över skolgården från Moas båge<br />
sett ligger huskomplexet Primus. Här<br />
finns institutionen för kultur och kommunikation<br />
där bland annat ämnet filosofi<br />
ingår. Det är härifrån programmets två<br />
dussin forskare ska ledas, närmare bestämt<br />
från <strong>Hans</strong> Ruins arbetsrum.<br />
Han är huvudsökande och en av<br />
författarna till programmet som tilldelades<br />
35 miljoner kronor av Riksbankens<br />
Jubileumsfond i höstas. Programmet var<br />
det enda, i hård konkurrens med många<br />
andra, som över huvud taget beviljades<br />
anslag. Summan är den största som högskolan<br />
hittills har fått.<br />
– Det är ett erkännande för vårt arbete<br />
här, säger <strong>Hans</strong> Ruin.<br />
Programmet är ambitiöst. Det ska ge nya<br />
perspektiv både på den vetenskapliga och<br />
samhälleliga synen på det historiska berättandet.<br />
Bland annat ska forskarna titta på<br />
hur tankarna har gått då olika museer och<br />
utställningar har skapats. Ofta har dessa<br />
tankar hängt ihop med idéerna om på<br />
vilka grunder en nation ska byggas. Hur<br />
samhällen och kulturer utvecklas beror<br />
mycket på hur historien ser ut.<br />
– Det här är jätteviktigt, det berör inte<br />
bara vetenskapen, utan alla människor.<br />
Alla har en historia. Varför man har den,<br />
hur den påverkar en, och hur man förhåller<br />
sig till den, är viktiga frågor, säger<br />
<strong>Hans</strong> Ruin.<br />
Frågorna är knutna till hur historien<br />
har kommit till och »vem« som har skrivit<br />
den, vilket just är vad forskningen syftar<br />
till.<br />
– Vi vill ta reda på hur mekanismerna<br />
faktiskt fungerar när historia och historiskt<br />
medvetande skapas. Förhoppningen<br />
är att vi kan berika diskussionen kring<br />
dessa frågor.<br />
I projektet, som pågår i sex år, ingår inte<br />
bara forskare från Södertörns högskola; de<br />
sex stora universiteten i landet bidrar också<br />
de med ledande vetenskapsmän från<br />
flera områden. Totalt deltar 24 företrädare<br />
från 13 olika ämnen. Det är till dessa som<br />
de 35 miljonerna går, som lönekostnader<br />
till de filosofer, historiker, arkeologer,<br />
medievetare, museiforskare, genusteoretiker,<br />
konstvetare, litteraturvetare med flera<br />
som ingår i gruppen.<br />
Programmet är unikt i den meningen<br />
att så många olika vetenskaper samsas<br />
under ett och samma paraply. Något som<br />
<strong>Hans</strong> Ruin tror är möjligt på grund av<br />
Södertörns högskolas speciella karaktär.<br />
– Ett sådant här projekt går nog bara<br />
att göra här med vår högskolas tvärvetenskapliga<br />
kultur och den starka sammankopplingen<br />
av ämnen. Det hade varit<br />
betydligt svårare att få till stånd på ett<br />
vanligt lärosäte.<br />
Han lyfter även upp Östersjöstiftelsen<br />
som en viktig bidragande orsak. Stiftelsen<br />
bildades av regeringen 1994 och har till<br />
uppgift att stödja utbildning och forskning<br />
vid Södertörns högskola.<br />
– Vi fick ett öppet planeringsanslag av<br />
dem vilket vi använde för att skriva det<br />
här programmet.<br />
En tredje förklaring han tar upp är den<br />
särskilda inriktning på filosofiforskningen<br />
som skiljer högskolan från andra lärosäten.<br />
På Södertörns högskola finns en<br />
starkare förbindelse med modern humanistisk<br />
forskning, vilket har underlättat för<br />
programmets tillkomst.<br />
Under projektets gång kommer föreläsningar<br />
och seminarier att hållas. Flera<br />
publikationer kommer också att ges ut.<br />
Redan i maj 2010 gästas högskolan av en<br />
av de ledande historieteoretikerna i modern<br />
tid: professor Hayden White. Han är<br />
också med i programmets internationella<br />
styrgrupp.<br />
moa maj 2010 | 25
Text: Jenny Ringström Foto: Mark Malmström<br />
FRÅN TEHERANS<br />
VATTENVERK<br />
TILL MYGGEXPERT<br />
Edmond Bacchus är ständigt på språng mellan salarna.<br />
Med vana rörelser knappar Edmond<br />
Bacchus in de inställningar som behövs<br />
för att föreläsaren ska höras ordentligt<br />
genom myggan. Några knapptryckningar<br />
till så är Powerpoint-presentationen synlig<br />
på den vita duken, ljuset justerat och<br />
hörslingan aktiverad. Medan han arbetar<br />
småpratar han med dagens föreläsare. Det<br />
är tydligt att han vet vad han gör och han<br />
uppskattas av personalen på skolan.<br />
Edmond Bacchus har arbetat på<br />
Södertörns högskola sedan 2004, först<br />
som vaktmästare och nu som audio- och<br />
videotekniker, AV-tekniker. Redan före<br />
klockan åtta finns han på plats. Dagens<br />
schema granskas och den lilla postlådan<br />
på plan fem töms på lämnade myggor och<br />
andra tekniska tillbehör. Tillsammans<br />
med Kjell Lindfors ser han till att alla som<br />
behöver hjälp med tekniken i föreläsningssalarna<br />
får det.<br />
– Oftast är det de nya på skolan som<br />
vi hjälper. Många blir allt duktigare på att<br />
sköta tekniken själva, säger han medan vi<br />
promenerar i korridoren på väg till ett jobb.<br />
Han känner de flesta i personalen,<br />
hejar glatt i korridorerna och växlar några<br />
ord här och där. Det är just det som är det<br />
roliga med jobbet berättar han, kontakten<br />
med alla människor.<br />
– Jag har träffat massor med folk. Visar<br />
man sig trevlig och bemöter folk med<br />
respekt får man tillbaka det.<br />
Edmond Bacchus tar upp sitt schema,<br />
kollar vad nästa uppdrag är och vilken<br />
tid vi måste befinna oss på plats. Det blir<br />
mycket springande i korridorer och trappor.<br />
Hissar som jag inte visste existerade<br />
tar oss upp och ner i byggnaden. I svarta<br />
lådan, salen som är helt i svart, drar<br />
Edmond Bacchus sladdar till datorn, reglerar<br />
ljus och ljud. Ett sorl av mumlande<br />
röster genomsyrar rummet medan han<br />
arbetar. Det är lärarstudenterna som väntar<br />
på att föreläsningen ska ta sin början.<br />
När allt är klart beger vi oss till aulan<br />
där ytterligare en mygga är beställd. Där<br />
blir väntan lång. Ingen dyker upp och till<br />
slut ger Edmond Bacchus upp och vi tar<br />
oss upp till plan sju. När Edmond Bacchus<br />
inte arbetar tillbringar han mycket<br />
tid med sin fru Jeandark och sina döttrar<br />
Renée och Daphne. De går på bio, spelar<br />
spel och pratar mycket.<br />
När han var yngre hemma i Teheran<br />
var ett stort intresse att cykla. Något som<br />
han gjorde mycket även när han bodde i<br />
Nässjö.<br />
– Själva tjusningen är friheten. Allt du<br />
passerar ger dig ett visst intryck. Jag får<br />
massor av nya idéer. Och om jag känner<br />
mig nere får jag bättre motivation. En<br />
gång cyklade jag från Nässjö till Eksjö, åt<br />
en hamburgare och cyklade tillbaka.<br />
Ett annat intresse från förr är backgammon.<br />
– I Iran spelade jag mycket backgammon.<br />
Jag var grym på det men jag kunde<br />
ändå låta de äldre vinna av respekt för<br />
dem.<br />
I Iran arbetade han bland annat som<br />
elektriker på Teherans vattenverk. När<br />
han kom till Sverige fick han först arbete<br />
med att sortera post. Edmond Bacchus<br />
har även jobbat som expedit i en tobaksaffär<br />
innan han kom till Södertörns<br />
högskola. På frågan om framtidsdrömmar<br />
funderar han ett tag innan han svarar:<br />
– Jag har inte funderat så mycket på det.<br />
Jag trivs här och vill bara fortsätta jobba.<br />
Högskolans akademiska miljö passar mig.<br />
Arbetskompisarna är jättebra och det är<br />
bra sammanhållning.<br />
26 | moa maj 2010
»högskolans akademiska miljö<br />
passar mig. jag trivs här<br />
och vill bara fortsätta jobba.«<br />
Namn: Edmond Bacchus<br />
Ålder: 50 år<br />
Bor: Söder om Stockholm<br />
Familj: Fru och två döttrar<br />
Intressen: Klassisk musik<br />
och att umgås med familjen<br />
moa maj 2010 | 27
Text och foto: Nike Jacobson<br />
Hantera nervositeten är<br />
JÄTTEJOBBIGT<br />
Händer slås ihop. Ljudet av applåder ekar i klassrummet. En tjej sätter sig ner. Hon har precis hållit ett tal.<br />
Talet handlade om mobbade och våldtäktsoffer och att det inte är deras fel att de blir utsatta. Att de inte<br />
borde behöva byta skola eller ha på sig längre kjolar.<br />
Hon som höll talet heter Åsa. Hon<br />
berättar att det kändes jättejobbigt att stå<br />
inför gruppen.<br />
– Det känns som om jag klarat något<br />
väldigt stort, och att det kanske inte var<br />
lika jobbigt som jag trodde. Men det är<br />
skönt varje gång som talet är över, säger<br />
Åsa om sin talängslan.<br />
Publiken däremot, den märkte inte av<br />
Åsas nervositet. Hon får kommentarer<br />
som auktoritativ röst, stadig blick, tar<br />
plats och att det var bra att exemplifiera.<br />
Åsa är 21 år och jobbar på förskola.<br />
I framtiden funderar hon på att plugga<br />
till socionom. Men hon har svårt för<br />
att hålla tal, hon blir nervös och känner<br />
sig osäker. Därför går hon kursen<br />
Våga tala på Södertörns högskola.<br />
– Kursen finns för att hjälpa människor.<br />
Det finns många som kanske inte<br />
vågar välja yrke, utbildning eller göra sina<br />
röster hörda i den sociala debatten, för<br />
att de inte vill prata inför en grupp, säger<br />
Annelie Palm, som undervisar på kursen.<br />
Hela 30 procent av Sveriges befolkning är<br />
rädda för att stå och tala inför grupp. På<br />
Våga tala är det 18 personer som jobbar<br />
på sin talängslan varje termin. Det får<br />
inte vara fler, då försvinner det pedagogiska<br />
syftet: Det är svårt att känna sig<br />
trygg i en större grupp och alla kanske<br />
inte blir sedda av lärarna vilket är extremt<br />
viktigt.<br />
Under 20 veckor varvas teori med<br />
att hålla tal för varandra, prata om sin<br />
talängslan i smågrupper och göra olika<br />
övningar och lära sig att ta plats.<br />
Den här tisdagskvällen är inget undantag.<br />
Hela klassen ställer sig i en cirkel.<br />
Det är dags att bli avslappnade. Genom<br />
att göra grimaser blir man avslappnad i<br />
ansiktet. Sedan känns det ganska skönt att<br />
alla kan vara fula. Många av övningarna<br />
är hämtade från stresskurser.<br />
– Kom igen. Spänn, spänn, spänn. Och<br />
slappna av. Visst är det skönt att känna sin<br />
kropp Och tänk på att ni kan göra det<br />
här när ni väntar på tåget också. Det syns<br />
ju inte, säger Annelie Palm.<br />
Klassen delas in i grupper för att göra<br />
kvällens nästa övning. Stolar skrapar mot<br />
golvet när människor reser sig för att<br />
byta plats. Övningen är att berätta för en<br />
klasskamrat om sin talängslan, sina tidigare<br />
erfarenheter och vad man vill uppnå<br />
med kursen. Ljudnivån sänks och blir ett<br />
mummel av röster när alla sätter igång att<br />
berätta. De som lyssnar gör det uppmärksamt.<br />
Pliriga ögon, leenden, ivriga<br />
nickningar och hummanden. Några par<br />
börjar tystna. De har berättat färdigt, men<br />
snabbt glider samtalen in på annat.<br />
– I klassen är det väldigt öppen stämning<br />
och vi stöttar varandra. Vi har delat<br />
med oss av våra tidigare erfarenheter<br />
och övar när vi samtalar så att alla får<br />
samma utrymme. Vi har inga fasader för<br />
varandra, och det gör också att det känns<br />
mindre nervöst att hålla tal nu, säger<br />
Linnea.<br />
Hon är för tillfället mammaledig och<br />
28 | moa maj 2010
Åsa och Linnea har blivit bättre på att våga tala.<br />
kände att det var läge i livet att ta tag i sin<br />
nervositet. Hon har hållit i presentationer<br />
i sitt arbete, men inte i stor utsträckning.<br />
Och för att minska nervositeten måste<br />
man öva mycket.<br />
– Jag vill öva på att hålla tal. Jag har<br />
tyckt att det varit väldigt jobbigt tidigare<br />
och det här är ett bra forum att få öva i.<br />
Ju mer jag övar desto säkrare blir jag. Det<br />
är jättegivande, säger Linnea.<br />
Målet med våga tala är att alla ska bli<br />
säkra talare. Nervositeten kommer inte<br />
att försvinna, men deltagarna ska lära sig<br />
hantera den. Kursen är pedagogisk, men<br />
inte terapeutisk.<br />
– Ni ska inte gå kursen för att bli av<br />
med er nervositet. Ni ska gå kursen för<br />
att lära er hantera och acceptera er nervositet.<br />
Då kan ni öva, och då minskar<br />
stressen automatiskt, säger Annelie<br />
Palm.<br />
För att uppnå detta ökas svårighetsgraden<br />
hela tiden. Denna kväll börjar<br />
studenterna med att hålla tal två och två,<br />
lite senare håller man för cirka fem personer.<br />
Alla håller sina tal denna kväll, men<br />
det är inte alltid det sker. Ibland kan det<br />
bli för jobbigt. Men alla stöttar varandra.<br />
– Det är bra att höra sina medstudenter<br />
hålla tal och berätta om tidigare erfarenheter.<br />
Alla är så öppna med vad de tänker<br />
och känner så man kan dela med sig av<br />
sin egen ängslan. Det känns okej att vara<br />
nervös och att tala i den här klassen, säger<br />
Linnea.<br />
Studenter som läser Våga tala-kursen<br />
och Retorik A på Södertörns högskola lär<br />
sig samma saker. Studenterna gör samma<br />
övningar, får samma teori och håller samma<br />
sorts tal. Men kurserna är ändå olika.<br />
– Vi bryter ner det i kortare övningar<br />
och ger mer övningstid. Vi har enskilda<br />
samtal med varje elev. Alla får skriva<br />
reflektioner i början, mitten och slutet av<br />
kursen för att kunna reflektera över sina<br />
problem med att tala. Och också för att<br />
se hur övningarna hjälper, säger Annelie<br />
Palm. Kursen är uppbyggd så att det är<br />
tre timmars övning en dag i veckan, och<br />
tre timmar teori en annan dag. På så sätt<br />
kan studenterna fokusera enbart på teorin<br />
en dag och sina tal en dag. Dessutom får<br />
de då hela tiden möjlighet att ta med den<br />
teori de lär sig i sina egna tal.<br />
– Det har varit jättegivande att ha teoridelen<br />
när jag övat mina tal, det har gett<br />
en struktur åt dem. Det gör mig säkrare<br />
när jag väl framför talet inför klassen,<br />
säger Linnea.<br />
Annelie Palm, adjunkt i svenska och retorik.<br />
moa maj 2010 | 29
Tecknare: Johanna Lundqvist
Vad är meningen<br />
med företagsekonomi<br />
Vinst och<br />
tillväxt är<br />
fortfarande<br />
honnörsord<br />
i såväl<br />
utbildningar<br />
som inom<br />
politik och<br />
företagande.<br />
Vi lever i ett ekonomiserat samhälle.<br />
Det vill säga vi tenderar att ge<br />
allting ett värde som kan omsättas i<br />
siffror eller pengar. Många människors<br />
och företags betydelse mäts<br />
i deras monetära värde. En hög<br />
lön verkar betyda en betydelsefull<br />
person. En stor vinst verkar betyda<br />
ett lyckat företag.<br />
Det har till och med gått så långt<br />
att vi idag inte spelar teater för att<br />
upptäcka och reflektera över vad<br />
det innebär att vara människa utan<br />
för att skapa regional utveckling<br />
och tillväxt. Inte heller den högre<br />
utbildningen handlar alltid om<br />
människors mognad eller om att<br />
skapa ett bättre samhälle, utan om<br />
att förverkliga EU:s mål om att<br />
Europa ska bli en av världens mest<br />
framgångsrika ekonomier. Vinst<br />
verkar vara ekvivalent med framgång<br />
vilket eventuellt är ekvivalent<br />
med välfärd och lycka Har det<br />
alltid varit så<br />
Den amerikanske forskaren Rakesh<br />
Khurana har i boken From higher<br />
aims to hired hands studerat vilka<br />
mål man har haft med företagsekonomisk<br />
utbildning i USA under<br />
1900-talet. Han upptäckte att den<br />
tidiga utbildningen i slutet av<br />
1800-talet och början 1900-talet<br />
framförallt poängterade företagens<br />
betydelse som moraliska samhällspelare.<br />
Det vill säga företagare och<br />
företagsledare ansågs vara betydelsefulla<br />
för samhällets välfärd och<br />
välstånd och deras mål var att bidra<br />
till samhällsutvecklingen. Mot mitten<br />
av 1900-talet verkar det dock<br />
ha utvecklats en slags hybris hos<br />
företagsledare, som börjat bygga<br />
imperium av sina företag. Nu var<br />
det företagens storlek och maktposition<br />
som stod i förgrunden.<br />
Företagsledarna blev så duktiga<br />
på att bygga imperium att de till<br />
och med äventyrade företagets<br />
överlevnad. För att stävja denna<br />
utveckling började man istället på<br />
1970-talet att betona vinsten som<br />
det allenarådande måttet på ett<br />
framgångsrikt företag. Det uttryckliga<br />
målet för företagsekonomer<br />
blev således att skapa vinst till<br />
(aktie)ägarna. Här och nu blommar<br />
den kortsiktiga kvartalskapitalismen<br />
ut i full blom tillsammans<br />
med bonussystem och fallskärmar<br />
som uppmuntrar till ensidigt och<br />
kortsiktigt vinsttänkande.<br />
Tankefiguren inom företagsekonomisk<br />
utbildning verkar gå ut<br />
på att vinstmaximering närmast<br />
är en naturlag som inte går att<br />
undkomma. Det är intressant att<br />
i ett historiskt perspektiv följa hur<br />
föreställningarna om företagandets<br />
mening och villkor har förändrats<br />
över tiden. Och hur dessa svängningar<br />
påverkar utbildningar och<br />
samhället i stort. Man kan också<br />
se att alla dessa tre idéer existerar<br />
parallellt.<br />
Det finns många företagare och<br />
företagsledare som gärna bygger<br />
imperier och det finns många<br />
företagsledare och företagare som<br />
värnar en global hållbar utveckling<br />
och känner ansvar. Samtidigt är<br />
vinst och tillväxt fortfarande honnörsord<br />
i såväl utbildningar som<br />
inom politik och företagande.<br />
Så vad är då meningen med företagsekonomi<br />
på en svensk högskola<br />
idag Det finns knappast något enkelt<br />
svar på den frågan. Men en av<br />
meningarna med företagsekonomi<br />
som akademiskt ämne är att ge oss<br />
kunskaper för att förstå processer<br />
av organisering och företagande<br />
samt ge oss verktyg för att påverka<br />
dem. Men det handlar även om att<br />
förstå vilken typ av samhälle olika<br />
ekonomiska beslut i förlängningen<br />
skapar. Och i dessa avseenden har<br />
utbildningen i företagsekonomi vid<br />
Södertörns högskola ett meningsfullt<br />
arbete att utföra.<br />
Ann-Sofie Köping, prefekt<br />
vid Institutionen för<br />
ekonomi och företagande<br />
moa maj 2010 | 31
Text: Emanuel Videla Bild: Sofie Nohrstedt<br />
MAKT, KLASS, KÖN<br />
– frågor som har fått status<br />
Ulla Manns är ny professor i genusvetenskap på Södertörns högskola. Ett ämne<br />
som tidigare varit kontroversiellt men som får ta plats i Flemingsberg.<br />
Ulla Manns står i sitt arbetsrum fyllt<br />
med böcker och fotografier. Hon berättar<br />
engagerat om hur en student sammanfattade<br />
genusvetenskapen.<br />
– Han citerade filmen Matrix: »Antingen<br />
tar du det blå pillret, eller det röda.«<br />
När du vet hur världen ser ut så kan du<br />
inte ignorera det.<br />
Huvudkaraktären i filmen kan ta ett blått<br />
piller och fortsätta att vara ovetande om<br />
hur världen egentligen ser ut. Tar han däremot<br />
det röda pillret blir det ögonöppnare.<br />
– Tanken är att när du har läst genusvetenskap<br />
så kommer du inte att kunna säga<br />
att du inte vet hur det är längre, berättar<br />
Ulla Manns.<br />
Rättvisefrågor har länge varit ett intresse<br />
för Ulla Manns. På 80-talet var hon<br />
engagerad i studentkåren på Stockholms<br />
universitet. Hon deltog i arbete till stöd<br />
för El Salvador. Ett politiskt engagemang<br />
finns nog hos de flesta på genusvetenskapen<br />
tror Ulla Manns:<br />
– Men inte alltid i traditionell mening.<br />
Någon kanske är involverad i HBT-frågor<br />
eller andra fält. Det är en större social<br />
rörelse. Engagemanget är något som också<br />
finns hos studenterna.<br />
– De som läser ämnet känner ofta att de<br />
kan applicera teorierna på sig själva. Det<br />
är väldigt kul att se.<br />
Ulla Manns påpekar också att det blir<br />
ett väldigt bra och spännande klimat<br />
eftersom alla som vill läsa genusvetenskap<br />
medvetet måste söka sig dit. Ingen kurs<br />
ingår som ett obligatoriskt moment inom<br />
något program. Därför blir det också ett<br />
bra debatt- och diskussionsklimat. Det<br />
blir sällan tyst på seminarierna.<br />
På Södertörns högskola arbetar genusvetenskapen<br />
särskilt med att se samband<br />
mellan olika maktstrukturer och hur<br />
de hänger ihop. Även klassfrågor och<br />
etnicitetsfrågor hör till. Och ämnet har en<br />
hög status på skolan. Det ingår, tillsammans<br />
forskning inom andra ämnen, i ett<br />
av åtta profilområden – i det här fallet<br />
profilområdet genusstudier. Det innebär<br />
inte att genusvetenskapen är ensamt inom<br />
sitt profilområde. Ämnen som exempelvis<br />
idéhistoria, etnologi och litteraturvetenskap<br />
hör också hit. Profilområdena handlar<br />
om att bedriva kvalificerad forskning<br />
inom olika fält och dessutom erbjuda<br />
omfattande grundutbildningar.<br />
– Vi slipper motivera vår existens gentemot<br />
skolledningen. Det är naturligtvis<br />
skönt, säger Ulla Manns.<br />
Och det är en rejäl bredd och ett rikligt<br />
utbud av kurser som genusvetenskapen<br />
erbjuder. Det är inte bara A- och B-kurs<br />
utan här finns också möjligheten till<br />
queerteoretiska bibelläsningar, närmare<br />
studier av sexualiteter och magister- och<br />
masterprogram. De två sistnämnda är ett<br />
särskilt tecken på att ämnet gör bra ifrån<br />
sig. Det är inte helt självklart att högsko-<br />
32 | moa maj 2010
Ulla Manns berättar att<br />
genusvetenskapen<br />
tidigare kallades<br />
kvinnoforskning.<br />
lor – till skillnad från universitet – får<br />
ge magister- och masterexamen. Men på<br />
Södertörns högskola finns möjligheten.<br />
Dessutom startar alla kurser varje termin.<br />
– På många andra lärosäten ger man<br />
bara A-kursen varje termin. Först senare<br />
samlar man ihop B- och C-kursare, berättar<br />
Ulla Manns.<br />
Ämnet är uppbyggt av personer med<br />
flera olika ämnesbakgrunder. Ulla Manns<br />
själv är till exempel i grunden idéhistoriker.<br />
– Det är ofta så med nyare ämnen. Det<br />
finns ett forskningsfält med forskare från<br />
olika ämnen. Sen växer det fältet till ett<br />
eget ämne.<br />
Under 80-talet fanns inte genusvetenskap.<br />
Då kallades det istället för kvinnoforskning<br />
och motståndet mot ämnet<br />
gjorde det svårt att få forskningsanslag<br />
och acceptans. Ämnets kritiker menade<br />
att det var vetenskap som var politiskt<br />
färgad och inte byggde på neutral värdegrund.<br />
Ulla Manns avfärdar den kritiken.<br />
Den tidigare vetenskapen var inte heller<br />
neutral. Och allt eftersom forskningen<br />
har lämnat större avtryck så har också<br />
acceptansen för ämnet blivit större.<br />
Ulla Manns började intressera sig för<br />
kvinnofrågorna när hon skulle skriva<br />
b-uppsats. Den tog upp två världsutställningar<br />
i slutet av 1800-talet. Hon<br />
upptäckte fakta om särskilda, stora, kvinnopaviljonger<br />
men hann inte undersöka<br />
dem utförligare. Det blev istället föremål<br />
för en c-uppsats.<br />
När hon senare skulle börja med<br />
ännu högre studier upptäckte hon att det<br />
inte fanns något skrivet om de svenska<br />
kvinnorörelserna. Utöver skrifter som<br />
förbunden själva låg bakom.<br />
– Jag trodde att det skulle finnas en del<br />
eftersom jag tyckte att de gjorde så viktiga<br />
saker. Men det fanns inga böcker. Så då<br />
skrev jag en själv.<br />
Forskningen blev Ulla Manns del av<br />
kvinnorörelsen. Och nu har hon kommit<br />
så långt det går, en professur.<br />
– Det är ett fantastiskt förtroende verkligen.<br />
Världens grej, säger hon<br />
När det är dags att avsluta letar hon<br />
fram två vykort som hon sträcker fram.<br />
»Vänner för livet – genusvetenskap« står<br />
skrivet framför ett myller av hopklippta<br />
bilder. Tittar man närmare hittar man<br />
allt från feministiska tänkare som Judith<br />
Butler och Simone de Beuavoir till King<br />
Kong, en läsande groda och John Lennon<br />
som med ett stetoskop i handen är i full<br />
färd med att undersöka en kvinna som<br />
ligger framför honom.<br />
– Det handlar inte bara om att man ska<br />
bli vänner för livet med dem man läser<br />
med. Utan tanken är också att du ska bli<br />
vän med olika teorier när du läser genusvetenskap<br />
hos oss.<br />
moa maj 2010 | 33
Text och foto: Gustav Bådagård<br />
Signora Canedotto<br />
leker med det vetenskapliga<br />
En man med en säck över huvudet får ett lavemang av en ängel. En fem meter lång kvinna står i baddräkt<br />
och knäskydd och håller i en glödlampa, medan en annan ängel med snitsiga polisonger blåser in idéer i<br />
hennes tankemössa. Några meter bort sitter en bronshund på en träpiedestal och vakar över allt. Södertörns<br />
högskolas märkligaste konstverk har allt.<br />
Nina Bondesons konstverk som pryder<br />
en hel vägg utanför aulan heter »Signora<br />
Canedottos VII:e sortering i XXVI:e<br />
uppordningen av all världens ting och företeelser«.<br />
Verket är ett exempel på så kallad<br />
blandteknik. Bondeson har använt sig<br />
av måleri, skulptering, collage och foto.<br />
När man står framför de fyra späckade<br />
tittskåpen och den knäskyddsprydda<br />
kvinnan som är målad på väggen är det<br />
svårt att veta var man ska börja. Konstvetarstudenten<br />
Ida-Johanna Lundqvist lade<br />
märke till verket förra året då hon läste<br />
A-kursen i just konstvetenskap.<br />
– Vi hade föreläsningar precis bredvid,<br />
så man gick ju förbi den ibland. Det var<br />
väggmålningen jag började titta på, sen<br />
upptäckte jag hunden och förstod att allt<br />
hörde ihop.<br />
Att verket enligt namnet är en sortering<br />
av all världens ting och företeelser<br />
känns logiskt när man studerat alla dess<br />
delar närmre. Det är ett virrvarr av prylar<br />
som prydligt men underligt placerats<br />
ut i tittskåpen. Någon närmare struktur<br />
En ängel med snitsiga polisonger blåser ideér i en tankemössa.<br />
34 | moa maj 2010
Signora Canedotto<br />
och de färgglada<br />
tittskåpen utgör<br />
bara en liten del<br />
av Södertörns<br />
högskolekonst.<br />
verkar inte denna Signora Canedotto<br />
ha. Ida-Johanna tror att verket handlar<br />
om människans strävan efter att ständigt<br />
ordna och strukturera allting. Det hela<br />
kanske är ett exempel på när en sådan<br />
strukturering misslyckas.<br />
– Konstverket passar jättebra på en<br />
skola, eftersom det leker med att allt ska<br />
vara så vetenskapligt. Är det verkligen det<br />
viktiga<br />
Det finns ett par återkommande företeelser<br />
i verket, bland annat elektricitet,<br />
termosar och hundar. Många saker som<br />
är utplacerade eller avmålade befinner<br />
sig dessutom inne i andra saker, till<br />
exempel inne i knäskyddskvinnans mage.<br />
Ida- Johanna Lundqvist ser även här en<br />
högskolekoppling.<br />
– När man läser ordnar man in saker,<br />
försöker sortera dem inom sig och<br />
komma ihåg dem så att man kan använda<br />
sig av dem senare, säger hon.<br />
Vem är då denna Canedotto Nina<br />
Bondeson berättar över telefon att Signoran<br />
är en återkommande person i hennes<br />
konst. Det finns flera konstverk där hon<br />
är huvudperson, men hon dyker ofta upp<br />
lite här och var.<br />
– Jag har en liten skara fiktiva personer<br />
som återkommer. Signora Canedotto kan<br />
till exempel sitta och kamma en man på<br />
någon utskrift på tyg, säger hon.<br />
Att den fem meter långa kvinnan med<br />
knäskydden är nämnda Canedotto är Ida-<br />
Johanna relativt säker på, men hon har<br />
också klurat ut vad namnet betyder.<br />
– Jag kollade upp det, och Canedotto<br />
betyder hundlärd. Om man antar att en<br />
hund representerar tvivlet, är Canedotto<br />
alltså någon som är lärd i att tvivla. Som<br />
en student!<br />
Nina Bondeson själv poängterar den<br />
vakande bronshunden som något extra<br />
viktigt på en högskola.<br />
– Den vaktar den ståndaktiga osäkerheten.<br />
Man tror ofta att man har alla svar,<br />
så det är viktigt att påminna sig om att<br />
man kanske inte har det.<br />
moa maj 2010 | 35
36 | moa maj 2010
Text: Jenny Soffel Foto: Malin Hoelstad/Scanpix<br />
Vindarna blåste<br />
marcia över atlanten<br />
Den unga filosofen från Fortaleza lockades av att få vara med<br />
och bygga en ny högskola i Sverige.<br />
Brasilien på 70-talet<br />
I Rio kan 14-åriga Marcia Cavalcante känna<br />
friska vindar från Atlanten men även revolutionära<br />
vindar från resten av landet. Hon<br />
blir medveten om sitt samhälle med dess<br />
kultur och dess dilemman, dess glädje och<br />
dess smärta. Uppvuxen i en bildad familj<br />
där diskussionerna aldrig är för få eller<br />
oviktiga, sugs hon in i den filosofiska världen.<br />
Marcias farbror, en benediktinerpräst,<br />
upptäcker hennes genuina intresse för filosofi<br />
och ger Marcia böcker. Hon börjar med<br />
Sartre och Platon, och finner sitt kall.<br />
Sverige i februari 2010<br />
Klockan är nio på morgonen och korridorerna<br />
i Södertörns högskola börjar fyllas av<br />
kunskapshungriga studenter. Långt bort är<br />
Atlantens vågor som bryter in över Fortalezas<br />
stränder. Länge sedan militärdiktaturen<br />
i Brasilien och länge sedan 14-åriga Marcia<br />
vände bladen i Platons »Staten«.<br />
På en stol på sitt kontor sitter filosofilektorn<br />
Marcia Sà Cavalcante Schuback.<br />
Hon är klädd i mjuka pastellfärger som<br />
framhäver hennes olivtonade hud. Hennes<br />
näsa pryds av glasögon och hennes öron<br />
av runda pärlörhängen. Två tjejer, Marcia<br />
Cavalcantes döttrar, ler från ett fotografi<br />
som står i bokhyllan bakom henne och på<br />
väggen hänger en panoramabild av Rio<br />
de Janeiro. Även om hon kommer från<br />
Fortaleza är det Rio hon brukar återvända<br />
till. När Marcia Cavalcante pratar gör hon<br />
mjuka handrörelser. Hon berättar att hon<br />
just kommit tillbaka från Rio och visar<br />
stolt ett halsband hon köpte där.<br />
– Rio betyder mycket för mig. Jag var<br />
med under återuppbyggandet av den<br />
filosofiska fakulteten när militärdiktaturen<br />
började försvagas kring 1980-talet. Och<br />
det var på Rios universitet jag doktorerade<br />
i filosofi, säger hon.<br />
Jag får en bild i mitt huvud av en ung,<br />
stark kvinna som kämpar för rätten till<br />
kunskap i ett land fullt av sociala konflikter<br />
och politiska barriärer. Marcia<br />
Cavalcante berättar att även om hon reste<br />
mycket, studerade i Tyskland och lärde sig<br />
många språk, återkom hon alltid till Rio<br />
när det var möjligt.<br />
– Jag ville komma tillbaka till mitt land,<br />
jag kände att jag kunde göra mer där,<br />
förklarar hon.<br />
Och varför finns hon nu i Sverige<br />
Genast ett leende och ett bestämt »Ah!«:<br />
– Först och främst för att jag träffade<br />
en svensk man, säger hon på sin angenämt<br />
melodiska svenska.<br />
Marcia Cavalcante jobbade som samordnare<br />
på Kulturforum vid Rios universitet<br />
medan hon disputerade. Det var<br />
där hon träffade cellisten Peter Schuback.<br />
Han var på universitetet för att spela i en<br />
konsertserie med samtida musik. 1989<br />
blev hon gravid och åkte för första gången<br />
till Sverige med Peter. Efter det turades de<br />
om att korsa Atlanten.<br />
När Marcia Cavalcante vid slutet av<br />
90-talet fick förfrågan om att hjälpa till att<br />
bygga upp den filosofiska institutionen på<br />
en ny högskola i Stockholm, sade hon upp<br />
sin livstidstjänst som filosofiprofessor på<br />
universitetet i Rio och flyttade till Sverige.<br />
– Det var spännande att vara med och<br />
bygga upp ett nytt universitet och det är<br />
mycket som är bra på Södertörn. Det är<br />
positivt att det är så mångkulturellt. Men<br />
det bästa med högskolan är att utbildningarna<br />
är gränsöverskridande och öppna för<br />
samtida frågor, menar hon.<br />
När jag frågar vad hon gör på sin fritid<br />
ler hon.<br />
– Jag har inte så mycket fritid. Filosofi är<br />
ganska krävande. Visst är vi lärare på<br />
Södertörns högskola glada, men väldigt<br />
stressade. Jag har börjat med yoga, men<br />
har inte hunnit gå den senaste månaden,<br />
det har varit för mycket stress, berättar<br />
hon och skrattar.<br />
moa maj 2010 | 37
Text och foto: Max Schüllerqvist<br />
HIPHOP, JAVISST,<br />
MEN OCKSÅ<br />
VÄRLDSPOLITIK<br />
Mohammed Anwar Ryback är grammisnominerad hiphopartist<br />
och läser Utveckling och internationellt samarbete.<br />
2009 släppte hiphop-duon Mohammed<br />
Ali skivan Processen, som hyllats<br />
som den bästa debuten på tio år. Snabbt<br />
blev duon både Grammis- och P3-<br />
guldnominerad. Ena halvan, Mohammed<br />
Anwar Ryback, kombinerar musiken med<br />
heltidsstudier i Utveckling och internationellt<br />
samarbete på Södertörns högskola.<br />
– Hiphop är en »young mans game«.<br />
Kanske gör jag tre skivor och lägger av<br />
sen, säger han.<br />
Länge har den svenska hiphop-scenen<br />
varit förutsägbar. Ett par stora artister,<br />
som Petter och Timbuktu, har dominerat.<br />
Men nu börjar det hända saker. Nya<br />
namn som Stor, Afasi och inte minst<br />
Mohammed Ali har rört om i hierarkin.<br />
– Vi släppte Processen i februari. Det<br />
var egentligen helt perfekt. Folk var trötta<br />
på klubbmusik och vi kom med någonting<br />
nytt.<br />
VI SES I EN SURRIG lunchservering på Södertörn.<br />
Han kommer i en stor dunjacka,<br />
det är fortfarande kallt ute. Att få till en<br />
intervju har varit svårt, och datumet har<br />
blivit ändrat ett par gånger. Väl på plats<br />
ber han om ursäkt, och förklarar att han<br />
haft mycket att göra. Sista veckorna har<br />
han suttit uppe mycket på nätterna och<br />
skrivit nya låtar. Någon gång ända till fyra<br />
på morgonen.<br />
– Inspirationen har jag i perioder. Det<br />
är lika bra att passa på då.<br />
MOHAMMED ALI BESTÅR dels av Mohammed<br />
och dels av barndomskompisen<br />
Rawa Ali. De har länge gjort musik<br />
tillsammans, men det var först 2009 som<br />
det verkligen började hända grejer. Med<br />
Processen lyckades duon leverera ett<br />
album som andades professionalitet rakt<br />
igenom. Kombinationen av lugna beats<br />
och genomtänkta texter om utanförskap<br />
slog effektivt hål på bilden av förortsrapp.<br />
– Det gick lite trögt till en början<br />
när skivan kom, men sen gick Salazarbrorsorna,<br />
från The Latin Kings, ut och<br />
sa att det var den bästa debut de hört på<br />
tio år. Även Petter uttalade sig positivt om<br />
skivan och det började rulla.<br />
Det rullade på så pass bra att duon<br />
blev nominerad både till Grammis och<br />
P3-guld.<br />
– Det var kul såklart. Men på Grammisgalan<br />
klumpade de ihop två musikstilar,<br />
hiphop och klubbmusik, till en kategori.<br />
Det är ju två helt olika genrer! Det säger<br />
en hel del om Musiksveriges syn på<br />
hiphopen.<br />
Mohammed suckar och skakar på<br />
huvudet.<br />
– När programledaren på P3-guldgalan,<br />
Timo Räisänen, presenterade de<br />
nominerade inom hiphop började han<br />
fåna sig och ba »yoyoyo« och driva med<br />
genren. Skulle han göra så i kategorin<br />
bästa pop till exempel<br />
I november var Mohammed Ali<br />
förband till legendariska amerikanska<br />
rappgruppen Dead Prez, vid deras spelningar<br />
i Stockholm och Göteborg. Dead<br />
Prez har gjort sig kända för texter med<br />
sylvass kritik mot det politiska systemet i<br />
hemlandet.<br />
– De har varit lite av idoler för mig och<br />
inspirerat med sin musik. Att få spela och<br />
träffa dem var grymt. Vi pratade till och<br />
med om att göra låtar ihop i framtiden.<br />
38 | moa maj 2010
»kanske jobbar jag OM<br />
fem år istället som<br />
någon sorts statsvetarE.«<br />
Mohammed Anwar Ryback går programmet Utveckling och internationellt samarbete på Södertörns högskola.<br />
Han utgör ena halvan av grammisnominerade Mohammed Ali.<br />
TILL VARDAGS PLUGGAR Mohammed<br />
Utveckling och internationellt samarbete på<br />
Södertörns högskola. Han har ett år kvar till<br />
kandidatexamen, men funderar redan på<br />
att läsa vidare för att få en magisterexamen.<br />
– Vi läser mycket om samhällsfrågor,<br />
inte bara svenska utan även om tredje<br />
världen. För mig som intresserad av<br />
världspolitik är det perfekt.<br />
Men det stannar inte vid heltidsstudier<br />
och musikkarriär. Nej, Mohammed har<br />
dessutom två jobb. Två timmar varje eftermiddag<br />
måndag till torsdag jobbar han<br />
som musikpedagog i ett projekt som heter<br />
Wag the city. Där hjälper han ungdomar<br />
att lära sig sjunga och rappa. Föreställningen<br />
ska sen sättas upp i Botkyrka och<br />
Malmö. Det andra jobbet är som personlig<br />
assistent, till sin moster.<br />
– Jag ser det egentligen inte som ett<br />
jobb. Familjen är väldigt viktig för mig.<br />
PÅ LUNCHSERVERINGEN börjar det bli<br />
allt glesare med folk. Ljudnivån har också<br />
sjunkit markant. Många har nog föreläsningar<br />
som väntar. Vi börjar prata om<br />
framtiden.<br />
– Jag vet inte om det blir någon lång<br />
musikkarriär. Hiphop är något av en<br />
»young mans game«. Kanske gör jag tre<br />
skivor och lägger av sen. Kanske jobbar jag<br />
om fem år istället som någon sorts statsvetare.<br />
Eller varför inte som musikpedagog<br />
Bara det är något jag är intresserad av.<br />
Mohammed kollar på klockan. Han<br />
förklarar att en promenad med hunden<br />
väntar efter intervjun. Vi reser oss och<br />
promenerar bort mot pendeltågen.<br />
Jag frågar vad det är för hund han har.<br />
– Det är en blandras. En liten skällig<br />
typ som min fru fått via ett hem för övergivna<br />
hundar.<br />
Din fru<br />
– Ja, jag gifte mig för några månader<br />
sedan.<br />
Två jobb, musikkarriär, hund och heltidsstudier.<br />
Och ett nytt äktenskap. Det är<br />
många bollar i luften för Mohammed.<br />
moa maj 2010 | 39
Text och foto: Marie Ericsson<br />
JAG HAR VÄL<br />
INTE GJORT<br />
NÅT SPECIELLT<br />
<strong>Ivan</strong> Khan blir lite generad över frågan varför just han blev Årets Student 2009. Han<br />
skruvar på sig och mumlar någonting om att »jag har väl inte gjort något speciellt«.<br />
– Det var såklart otroligt smickrande att få<br />
priset. Jag tyckte att motiveringen var så fin<br />
så egentligen hade det räckt med bara den.<br />
<strong>Ivan</strong> ger ett ödmjukt intryck, nästan lite<br />
försiktigt. Han berättar om sin dröm om<br />
att förbättra skolmiljön för studenterna,<br />
om bloggen han har startat, om att han är<br />
studentrepresentant och kåraktiv. Men det<br />
är inget han gjorde för att bli årets student.<br />
Han blev årets student för att han gjorde det.<br />
Priset har funnits på Södertörns högskola<br />
sedan 2003 och delas ut varje år. Det<br />
går till en student som arbetat aktivt för<br />
att stärka högskolan och som verkat för<br />
dess medborgerliga bildning och mångkulturella<br />
profil. Juryn består av personal<br />
från högskolan och representanter från<br />
studentkåren.<br />
För tre år sedan bodde <strong>Ivan</strong> Khan i<br />
Uppsala. Han hade gått ut ett samhällsvetenskapligt<br />
program på gymnasiet och<br />
ville börja plugga till socionom. Nu bor<br />
han i Stockholm och läser vid Södertörns<br />
högskola. Han har tagit ett uppehåll<br />
från Imer-programmet (Internationell<br />
migration och etniska relationer) med inriktning<br />
religion och läser just nu Socialt<br />
arbete med storstadsprofil.<br />
– Jag blev reserv på de åtta första utbildningarna<br />
jag sökte så Imer-programmet<br />
var inte något första val. Men efter<br />
en vecka av sorg och besvär bestämde jag<br />
mig till slut för att ge det en chans och<br />
flytta till Stockholm, säger <strong>Ivan</strong>.<br />
Han var till en början skeptiskt till att<br />
läsa vid Södertörns högskola.<br />
– Jag trodde inte att en högskola kunde<br />
konkurrera med ett universitet. Men nu är<br />
jag nöjd. Södertörn följer ingen mall och<br />
alla har något att komma med här. Det är<br />
det jag tycker om med högskolan.<br />
<strong>Ivan</strong> bestämde sig redan andra året i<br />
gymnasiet för att bli socionom och han<br />
har inte gett upp drömmen. Han ska först<br />
ta en kandidatexamen i religion och sedan<br />
vidareutbilda sig.<br />
– Jag är främst intresserad av att arbeta<br />
med kriminella ungdomar. Jag vill vara<br />
med och påverka och hjälpa.<br />
Och det är just det som driver <strong>Ivan</strong>. Viljan<br />
att påverka och hjälpa. Det är något som<br />
han alltid har varit intresserad av, som<br />
elevrådsrepresentant i gymnasiet och<br />
studentrepresentant idag. Försiktigheten<br />
blandas med en otrolig målmedvetenhet.<br />
Han vet precis vad han vill i framtiden.<br />
– Om man vill ha något så måste man<br />
jobba för det. Man måste ta vara på alla<br />
möjligheter man får.<br />
40 | moa maj 2010
Motiveringen:<br />
Årets Student 2009 har tilldelats <strong>Ivan</strong><br />
Khan, för att han aktivt engagerar<br />
sig i studiesociala frågor både inom<br />
IMER-programmet och för högskolans<br />
studenter i stort. Han har på ett<br />
lyckat sätt uppmuntrat studenter att<br />
engagera sig genom att bland annat<br />
driva på studieträffar mellan nya och<br />
äldre studenter, ordna inspark och att<br />
starta en IMER-blogg. Allt detta för<br />
skapa en god »IMER«-känsla. Med sin<br />
entusiasm och optimism sätter han<br />
alltid mångfaldsfrågor på agendan<br />
och <strong>Ivan</strong> har bidragit till den anda av<br />
omtanke som kännetecknar Södertörns<br />
högskola.
Av Morris Wikström<br />
Visste du att…<br />
Foto:<br />
Sebastian<br />
Danielsson, Henrik<br />
Peel, Marie Ericsson,<br />
Henrik Peel<br />
… Södertörns högskola inrättades 1996 och då hade 1 000 inskrivna studenter<br />
fördelade på campus i Södertälje, Haninge och Flemingsberg<br />
... Moas båge invigdes 2002<br />
... att Södertörns högskola har högst andel nybörjarstudenter med utländsk bakgrund<br />
(37 procent) av alla svenska lärosäten<br />
… Moas båge är namngiven efter författaren Moa Martinsson som tidigare<br />
gick på gymnasiet som låg där högskolan idag ligger<br />
… biblioteksbyggnaden är 10 800 kvadratmeter stor och har vunnit arkitekturpriset<br />
Kasper Sahlin-priset<br />
… toppnotering för bibliotekets besöksantal är 4 026 personer per dag<br />
under terminstid<br />
… det finns 15 kåranslutna studentföreningar på skolan<br />
… utexaminerade studenter sedan 2002 kan hålla kontakten genom SH Alumni<br />
som är ett kontaktnät för gamla studenter<br />
… högskolan har innovations- och idérådgivning för de studenter som funderar<br />
på att starta eget företag<br />
42 | moa maj 2010
Tekniken förgår,<br />
journalistiken består<br />
En februaridag besöker jag Norrköpings<br />
Tidningar, Sveriges äldsta<br />
dagstidning från 1758 – som inte<br />
längre bara är en tidning. Mitt i redaktionen<br />
finns »superdesken« där<br />
redaktörer för de olika publiceringskanalerna<br />
styr nyhetsflödet –<br />
till webbsidan som har en ständig<br />
deadline, till den lokala tv-kanalen<br />
där nya inslag läggs ut i sändning<br />
tre-fyra gånger om dagen och till<br />
papperstidningen som går i tryck<br />
på kvällen.<br />
Det är än så länge en nyhetsfattig<br />
dag. En reporter från papperstidningen<br />
får göra tv den här<br />
dagen när tv-redaktionen har ont<br />
om folk. Webbredaktören följer<br />
polisradion och plockar nyheter<br />
från TT. En tidningsreporter kommer<br />
tillbaka till nyhetschefen med<br />
frågan om man ska göra något<br />
på skolmatsalen som en förälder<br />
klagade på – »grejen håller inte«<br />
säger reportern med den vanliga<br />
journalistjargongen.<br />
Norrköpings tidningar anställer<br />
inte några tidningsjournalister<br />
längre, säger redaktionschefen<br />
Anders Nilsson. Man vill ha multikompetenta<br />
journalister som kan<br />
arbeta i alla de tre kanalerna. Som<br />
både behärskar både tekniken och<br />
varje mediums uttrycksformer –<br />
och som också kan hålla standarden<br />
på innehållet. Kunniga och<br />
personliga lokaljournalister som<br />
lika gärna håller i en filmkamera<br />
som i en penna.<br />
Det är inga lätta krav att uppfylla<br />
för de journalister vi utbildar<br />
på Södertörns högskola, idag<br />
Sveriges största akademiska journalistutbildning.<br />
Vi ser hur fort<br />
den tekniska utvecklingen springer<br />
iväg, redskapen är idag helt annorlunda<br />
än för bara tio år sedan.<br />
Sätten att kommunicera förändras,<br />
och idag twittrar och bloggar<br />
journalister som en naturlig del<br />
i arbetet – samtidigt som berättandet<br />
i text, ljud och bild också<br />
bygger på urgamla konventioner<br />
och regler.<br />
Södertörns högskola har utbildat<br />
journalister med inriktning på<br />
multimedier i tolv år, och skaffat<br />
sig ett anseende i branschen som<br />
en utbildning i tiden. Och självklart<br />
måste en yrkesutbildning ge<br />
de redskap som blivande journalister<br />
behöver behärska för att slå sig<br />
in på en tuff arbetsmarknad. Idag<br />
heter de bland annat Indesign,<br />
Photoshop och Flash.<br />
Men det räcker inte med teknik.<br />
Det enda vi vet om framtidens<br />
teknik är att den kommer att se<br />
annorlunda ut, medieformer och<br />
arbetsredskap kommer att fortsätta<br />
Södertörn<br />
har utbildat<br />
journalister<br />
med inriktning<br />
på<br />
multimedier<br />
i tolv år.<br />
att utvecklas. Mer bestående är<br />
»tänket« – att kunna känna igen en<br />
nyhet, att kunna se olika vinklar<br />
och att vara källkritisk. Att kunna<br />
berätta en historia, vare sig det är<br />
i text, ljud eller bild. Att ta hänsyn<br />
till dem som man berättar om,<br />
samtidigt som man har en integritet,<br />
som innebär att allmänhetens<br />
rätt att få veta sätts främst.<br />
Dagens journalistik är en blandning<br />
av allt från klassisk retorik,<br />
traditioner som växt fram från<br />
1700-talets upplysningstid till den<br />
allra senaste digitala tekniken. Allt<br />
detta ska förenas i en utbildning<br />
som ska stå både på vetenskaplig<br />
grund och utgå från »beprövad<br />
erfarenhet« (som högskolelagen<br />
uttrycker det). »Praxisnära« brukar<br />
vi som utbildar och forskar om<br />
journalistik på Södertörn kalla det.<br />
Att både följa utvecklingen inom<br />
yrkesområdet och samtidigt betona<br />
den tradition som journalistiken<br />
bygger på är den dagliga utmaningen<br />
för både utbildning och forskning<br />
i journalistik på Södertörns<br />
högskola. Oavsett om publiceringskanalen<br />
är en papperstidning från<br />
1758 eller en blogg.<br />
Gunnar Nygren, docent i journalistik<br />
vid Institutionen för kommunikation,<br />
medier och IT<br />
moa maj 2010 | 43
44 | moa maj 2010
Ekonomisk<br />
redovisning<br />
Högskolan redovisar för år 2009 ett<br />
positivt verksamhetsutfall på 9 846 tkr. Det<br />
är en förbättring med 9 591 tkr jämfört<br />
med föregående år. Den ackumulerade kapitalförändring<br />
per den 31 december 2009<br />
uppgick därmed till 18 148 tkr.<br />
Högskolans totala intäkter för det<br />
gångna verksamhetsåret uppgick till 613<br />
417 tkr. Det är en ökning med 41 546 tkr<br />
eller 7,3 % jämfört med 2008. Ökning har<br />
skett på samtliga intäktsslag utom finansiella<br />
intäkter. Främst är det intäkter av<br />
statsanslag och externa bidrag som ökat<br />
men även intäkter av avgifter och andra<br />
ersättningar är högre än föregående år. De<br />
finansiella intäkterna minskar dock som en<br />
följd av lägre räntenivå som en konsekvens<br />
av konjunkturläget.<br />
Utbildning på grundläggande<br />
och avancerad nivå<br />
Den kraftigt ökade antagningen till högskolans<br />
utbildning på grundläggande och<br />
avancerad nivå återspeglar sig tydligt i det<br />
ekonomiska utfallet. Intäkten av anslag för<br />
utbildning på grundläggande och avancerad<br />
nivå 2009 uppgick till 313 592 tkr. Det<br />
är en ökning av anslagsintäkten med 37<br />
485 tkr vilket är 14 % högre jämfört med<br />
utfallet 2008. Trots den ökade studentvolymen<br />
utnyttjade högskolan inte hela<br />
takbeloppet. Underproduktionen uppgick<br />
till 15 880 tkr och återföring av anslag till<br />
statsmakten uppgick till 15 704 tkr. Högskolans<br />
samlade anslagssparande inom utbildning<br />
på grundläggande och avancerad<br />
nivå uppgick vid utgången av 2009 till 32<br />
947 tkr, vilket motsvarar 10 % av högskolan<br />
takbelopp. Dessa medel kan användas<br />
av högskolan vid framtida överproduktion<br />
inom undervisning på grundläggande och<br />
avancerad nivå.<br />
Sammantaget kan konstateras att högskolans<br />
grundutbildning under året har<br />
uppnått den volym där verksamheten totalt<br />
sett är i balans. Ännu återstår att nå takbeloppet<br />
men prognoser visar att högskolan<br />
kommer att utnyttja hela anslaget senast<br />
2011. Vidare kan konstateras att ytterligare<br />
expansion kommer att generera möjligheter<br />
att ytterligare förstärka kvalitén inom utbildning<br />
på grundläggande och avancerad<br />
nivå i och med att infrastrukturen utnyttjas<br />
effektivare.<br />
Forskning och utbildning<br />
på forskarnivå<br />
Omfattningen av högskolans forskning ökar<br />
vilket bidrar till en ökad intäkt av bidrag.<br />
Dessa har ökat med 14 171 tkr och beror<br />
främst på ökad intäkt av forskningsmedel<br />
från Östersjöstiftelsen med 9 205 tkr.<br />
Intäkterna till forskningen är 14 122 tkr<br />
högre jämfört med föregående år. Bidragsintäkterna<br />
står för en ökning med 16 821<br />
tkr, vilket främst kan förklaras av ökad intäkt<br />
av forskning finansierad av Östersjöstiftelsen<br />
med 9 205 tkr. Även det faktum att<br />
den i forskningspropositionen aviserade<br />
anslagsökningen om 3 323 tkr utbetalades<br />
som bidrag via Kammarkollegiet påverkar<br />
bidragsintäkten positivt. Den rådande lågkonjunkturen<br />
har dock påverkat högskolans<br />
finansiella intäkt negativt med 6 126 tkr<br />
genom lägre ränta.<br />
Sammantaget kan<br />
konstateras att<br />
högskolans grundutbildning<br />
under<br />
året har uppnått den<br />
volym där verksamheten<br />
totalt sett är i<br />
balans.<br />
moa maj 2010 | 45
Utbildning<br />
på grundläggande<br />
och avancerad nivå<br />
Södertörns högskola har som mål<br />
att bedriva utbildning präglad av mångvetenskap,<br />
mångkultur och medborgerlig<br />
bildning. Högskolans höga andel disputerade<br />
lärare borgar för att utbildningen på<br />
grundläggande- och avancerad nivå har<br />
en stark forskningsanknytning. Högskolan<br />
har under året fortsatt att realisera de<br />
beslut som fattades vid fastställandet av<br />
högskolans forsknings- och utbildningsstrategi<br />
i december 2007. Där fastslås att<br />
utbildningsprogrammen kommer att ges<br />
en tydligare framtoning, där anställningsbarhet<br />
och forskningsförankring blir ett<br />
sammanhållande kriterium. Högskolan<br />
räknar med en fortsatt expansion av<br />
framförallt utbildning på grundnivå, och<br />
expansionen kommer huvudsakligen<br />
att ske inom områden med stark forskningspotential<br />
som står i samklang med<br />
högskolans grundläggande profil mångvetenskap,<br />
mångkulturalitet och medborgerlig<br />
bildning. Högskolans ska i enlighet<br />
med högskolans forsknings- och utbildningsstrategi<br />
expandera utbildningen på<br />
grundläggande- och avancerad nivå från<br />
dagens drygt 6 000 helårsstudenter till en<br />
nivå kring 7 500 helårsstudenter år 2012.<br />
Studenter<br />
Det totala antalet helårsstudenter uppgick<br />
under året som gick till 6 298. Det motsvarar<br />
ungefär 12 000 studenter. Studentantalet<br />
har ökat med 9,5 % jämfört med<br />
2008 och ökningen är till största delen ett<br />
resultat av lågkonjunkturen i samhället. Av<br />
högskolans studenter läser 65 % inom utbildningsprogram<br />
och 35 % av studenterna<br />
Helårsstudenter per utbildningsområde 2007–2009<br />
skapar sin egen studiegång genom att läsa<br />
fristående kurser.<br />
De volymmässigt största förändringarna<br />
har skett inom områdena humaniora,<br />
samhällsvetenskap och undervisning. Humaniora<br />
och samhällsvetenskap omfattar<br />
tillsammans 55 % av högskolans helårsstudenter<br />
så det är naturligt att de största<br />
volymförändringarna sker inom dessa områden.<br />
Lärarutbildningens fortsatta expansion<br />
är förklaringen till den volymmässiga<br />
ökningen av studenter inom områdena<br />
undervisning, naturvetenskap och övrigt.<br />
Jämfört med 2008 har antalet helårsstudenter<br />
inom undervisningsområdet ökat<br />
med 25 %, området övrigt har ökat med<br />
12 % och naturvetenskap ökade med 8 %.<br />
Teknikområdet är också ett område som<br />
expanderat kraftigt det senaste året. Det<br />
ökade antalet helårsstudenter med nästan<br />
2007 2008 2009<br />
Humaniora 1 467 1 302 1 395<br />
Samhällsvetenskap 1 942 1 910 2 090<br />
Juridik 260 314 283<br />
Naturvetenskap 621 544 588<br />
Teknik 510 535 604<br />
Undervisning 398 460 573<br />
Design 30 23 19<br />
Övrigt 644 666 746<br />
Summa 5 871 5 754 6 298<br />
Redovisningen omfattar högskolans samtliga helårsstudenter inkl uppdrags- och KY-utbildning<br />
13 % kan främst härledas till att ämnet<br />
medieteknik haft en gynnsam utveckling<br />
sedan det flyttades från Campus Haninge<br />
till Flemingsberg.<br />
Examina<br />
Under 2009 utfärdade högskolan sammanlagt<br />
727 examensbevis. Det är en ökning<br />
med 106 utfärdade examina jämfört med<br />
under 2008.<br />
Av dessa totalt 727 examina var 636<br />
så kallade generella examina och 91 var<br />
lärarexamina. Av de generella examina<br />
är antalet magisterexamina i paritet med<br />
föregående år. Antalet utfärdade magisterexamen<br />
med ämnesdjup ökade med 7 till<br />
totalt 108 medan magisterexamen med<br />
ämnesbredd minskade med sex utfärdade<br />
examina till endast två. Orsaken till minsk-<br />
46 | moa maj 2010
Antal magister-, kandidat- och högskoleexamina 2007–2009<br />
2007 2008 2009<br />
Magisterexamen 150 101 108<br />
med ämnesdjup<br />
Magisterexamen 18 8 2<br />
med ämnesbredd<br />
Kandidatexamen 388 420 520<br />
Högskoleexamen 7 8 6<br />
Totalt 560 537 636<br />
Redovisningen omfattar högskolans samtliga helårsstudenter inkl uppdrags- och KY-utbildning<br />
ningen är att möjligheten att erhålla en<br />
magisterexamen med ämnesbredd inte<br />
längre erbjuds nyantagna studenter.<br />
Antalet kandidatexamina ökade med<br />
24 % till 520 medan de sex utfärdade<br />
högskoleexamina ligger i paritet med<br />
tidigare år. Ökningen av antalet kandidatexamina<br />
är en trolig följd av det nya<br />
utbildningssystemets krav på utfärdad<br />
kandidatexamen innan övergång till<br />
avancerad nivå är möjlig. Samtidigt finns<br />
signaler om att arbetsgivare i större<br />
utsträckning än tidigare efterfrågar<br />
examensbevis vid anställning. Det visar<br />
sig i att flera av årets utfärdade examina<br />
grundas på studier genomförda före<br />
2009.<br />
Strukturförändring<br />
inom utbildningen<br />
Under 2009 anordnade högskolan 67<br />
utbildningsprogram. Utöver detta har ca<br />
400 fristående kurser anordnats under<br />
året. Volymmässigt planerar högskolan<br />
en expansion av utbildning på grundnivå<br />
och avancerad nivå under åren<br />
2009-2013 från dagens omkring 6 300<br />
helårsstudenter till cirka 8 000. En tredjedel<br />
av nytillskottet förväntas genereras<br />
inom lärarutbildningen. Utbildningsprogrammen<br />
kommer i framtiden att ges<br />
en tydligare framtoning, där anställningsbarhet<br />
och forskningsförankring<br />
blir ett sammanhållande kriterium.<br />
Högskolan räknar med en fortsatt<br />
expansion av framförallt utbildning på<br />
grundnivå, och expansionen kommer<br />
huvudsakligen att ske inom områden<br />
med stark forskningspotential som står<br />
i samklang med högskolans grundläggande<br />
profil. En allmän översyn och<br />
anpassning av högskolans utbildningsutbud<br />
förväntas lägga grunden för en<br />
ökad attraktionskraft. Utöver detta kan<br />
en ökad rekrytering till befintliga kurser<br />
och program väntas som ett resultat av<br />
ökande kullar 19-24 åringar samt den<br />
fortsatta lågkonjunkturen.<br />
För att utveckla högskolans utbildningsutbud<br />
med utbildningar som har en<br />
tydlig profilering mot anställningsbarhet<br />
har 15 utbildningsprogram och två huvudområden<br />
beviljats utvecklingsmedel<br />
och sammantaget beräknas förändringarna<br />
i utbildningsutbudet generera en<br />
ökning med omkring 2 000 helårsstudenter<br />
under perioden 2009–2013.<br />
Breddad<br />
rekrytering<br />
Södertörns högskola har, liksom övriga<br />
lärosäten, i uppdrag att bredda rekryteringen<br />
till högre utbildning. Högskolans<br />
generella rekryterings- och mångfaldsarbete<br />
har därför en tydlig och framgångsrik<br />
profil för breddad rekrytering. Det är<br />
tydligt vid uppföljningen av rekrytering<br />
av studenter med utländsk bakgrund.<br />
Samtidigt visade tidigare redovisad statistik<br />
från Högskoleverket att högskolan<br />
har haft en positiv utveckling avseende<br />
rekrytering av studenter med arbetarbakgrund.<br />
Högskolan tolkar även uppgifterna<br />
att man ligger under riksgenomsnittet<br />
vid rekrytering av studenter med<br />
högutbildade föräldrar som att högskolans<br />
mångfaldsarbete varit framgångsrikt<br />
och att högskolan haft god förmåga att<br />
rekrytera studenter från studieovana<br />
miljöer.<br />
Hallå Cecilia Törnqvist,<br />
som har startat den nya<br />
inriktningen »opinionsbildning«<br />
på Retorikkonsultprogrammet.<br />
Varför just opinionsbildning<br />
Efter examen ska studenterna kunna<br />
arbeta som utbildare och rådgivare i<br />
retorik och kommunikationsfrågor, men<br />
även som talskrivare, kommunikatörer,<br />
marknadsförare och verksamhetsutvecklare.<br />
Detta vill vi nu tydliggöra genom att<br />
skapa en ny inriktning.<br />
Vad utmärker en god retoriker<br />
Att man kan anpassa sin kommunikation,<br />
både i tal och skrift, till den situation man<br />
befinner sig i och att man uppnår syftet<br />
med det man vill säga. En god retoriker<br />
har också väl avvägd etisk grund när<br />
denne fattar sina beslut.<br />
Du har själv varit Södertörnstudent,<br />
hur tycker du att högskolan<br />
har utvecklats<br />
Södertörns högskola har blivit mycket<br />
större. Då var vi runt 10 stycken retorikstudenter<br />
och nu tar vi in mellan 100<br />
och 130 studenter varje termin.<br />
Viktor Andersson<br />
moa maj 2010 | 47
Forskning<br />
och utbildning<br />
på forskarnivå<br />
Andel disputerade lärare 2006–2008<br />
2006 2007 2008<br />
Södertörns högskola 61 % 60 % 60 %<br />
Universiteten 1 57 % 58 % 59 %<br />
Högskolorna 2 36 % 39 % 41 %<br />
1<br />
Andelen disputerade lärare vid universiteten varierar under 2008 från 44 –76 %<br />
2<br />
Exkl. de konstnärliga högskolorna<br />
(Källa: Högskoleverkets årsrapport 2009)<br />
rör interaktionen mellan människan och<br />
naturen genom att kombinera samhällsvetenskap<br />
och naturvetenskap. Syftet är att<br />
skapa förståelse och förutsättningar för en<br />
ekologiskt hållbar utveckling. Inom biovetenskapen<br />
finns överlappande tematiska<br />
forskningsinriktningar som tillsammans<br />
överbryggar gränserna, dels mellan kemi<br />
och biologi, dels mellan de laborativa och<br />
fältorienterade delarna av biologin. Forskningsinsatserna<br />
inom utbildningsvetenskap<br />
koncentreras på profilområdena interkulturalitet<br />
och flerspråkighet, respektive<br />
värdegrundfrågor, etik och estetik.<br />
Södertörns högskola har sedan starten<br />
kraftigt betonat forskningens betydelse<br />
för grundutbildning och kunskapsutveckling.<br />
Det har bland annat inneburit en<br />
medveten prioritering på att anställa lärare<br />
med doktorsexamen och att bygga upp<br />
miljöer där grundutbildning och forskning<br />
kan samverka. Andelen disputerade lärare<br />
vid högskolan är i paritet med universiteten<br />
och det bedrivs en omfattande<br />
och högkvalitativ forskning inom i stort<br />
sett samtliga ämnen inom humaniora,<br />
samhällsvetenskap, naturvetenskap och<br />
utbildningsvetenskap vid högskolan – en<br />
forskning som i flera projekt dessutom är<br />
fakultetsövergripande, bland annat inom<br />
miljöforskningsområdet där forskare inom<br />
naturvetenskap och samhällsvetenskap<br />
samarbetar i gemensamma projekt.<br />
48 | moa maj 2010<br />
Forskning<br />
Södertörns högskola har sedan starten<br />
strävat efter att forskning och utbildning<br />
ska utgå från ett mångvetenskapligt betraktelsesätt.<br />
Forskningen ska framför allt<br />
bidra till att utveckla gränsöverskridande<br />
kunskap och medborgarnas förståelse av<br />
samhället. Ambitionen är att så många<br />
som möjligt av högskolans doktorander<br />
och forskare ska arbeta mångvetenskapligt.<br />
Högskolan definierar mångvetenskap som<br />
ett samarbete mellan forskare vilka har en<br />
gedigen bas i sina respektive discipliner,<br />
men där man genom projekt och program<br />
samarbetar över disciplingränserna vilket<br />
ger en vidare syn vad gäller problemställning<br />
och som samtidigt berikar den egna<br />
forskningen. För områdena humaniora och<br />
samhällsvetenskap utgör forskningen inom<br />
samtidshistoria, samhällets organisering,<br />
estetik och kulturteori, urbanforskning,<br />
genusforskning och forskning om interreligiösa<br />
relationer viktiga profilområden. Den<br />
volymmässigt största forskningen är inriktad<br />
mot Östersjöregionen och Östeuropa.<br />
Inom alla profilområden pågår projekt<br />
med mångvetenskaplig inriktning. Inom<br />
naturvetenskap studeras främst miljövetenskap<br />
och biovetenskap. Miljövetenskap<br />
Utbildningsvetenskaplig<br />
forskning<br />
Södertörns högskolas lärarutbildning fick<br />
under 2009 en ny organisation. Syftet var<br />
bland annat att stärka den utbildningsvetenskapliga<br />
forskningen och skapa<br />
förutsättningar för utbildning på forskarnivå.<br />
Ett viktigt steg i detta arbete var<br />
att utse en forskningsledare. Uppdraget<br />
innebär att tillsammans med föreståndaren<br />
för lärarutbildningen utarbeta långsiktig<br />
forskningsplanering och strategiskt arbete.<br />
Forskningsledarens uppgift är också att fördjupa<br />
de samarbeten om forskarutbildning<br />
inom det utbildningsvetenskapliga området<br />
som högskolan har med andra lärosäten.<br />
Detta samarbete sker genom två utbildningsvetenskapliga<br />
forskarskolor, Språk och<br />
lärande i mångfaldsperspektiv och Flerspråkighet,<br />
litteracitet och utbildning, där även<br />
till exempel Uppsala universitet, Göteborgs<br />
universitet och Stockholms universitet ingår.<br />
En doktorand från vardera forskarskola
Doktorander vid Södertörns högskola 2009<br />
Kvinnor Män totalt<br />
Humaniora/samhällsvetenskap 53 27 80<br />
varav CBEES/BEEGS 31 18 49<br />
varav Forskarskolan i historia 5 4 9<br />
Naturvetenskap 15 9 24<br />
varav Molecular and biological 4 4 8<br />
varav Environmental sciences 11 5 16<br />
and development<br />
Utbildningsvetenskap 1 1 2<br />
Totalt 69 37 106<br />
Andel 65 % 35 %<br />
Antal personer per ämne och kön som påbörjat<br />
forskarutbildning 2009<br />
är placerad vid Södertörns högskola.<br />
Utbildnings- och forskningsnämnden<br />
för lärarutbildning och utbildningsvetenskap<br />
delar varje år ut planeringsbidrag<br />
för att stödja utbildningsvetenskapliga<br />
forskningsansökningar som<br />
uppfyller höga vetenskapliga kvalitetskrav.<br />
Medel söks i konkurrens, och<br />
de beviljade ansökningarna ges stöd<br />
i form av seminariebehandling för att<br />
höja ansökningarnas kvalitet.<br />
Högskolan arrangerar även regelbundna<br />
högre seminarier inom det<br />
utbildningsvetenskapliga området<br />
och har sedan 2007 en gästforskare i<br />
utbildningsvetenskap. Forskare från<br />
Södertörns högskolas utbildningsvetenskapliga<br />
miljö leder också ett antal<br />
forskningscirklar i samverkan med<br />
närliggande kommuner. Syftet med<br />
dessa är kollektiv kunskapsproduktion<br />
som förenar läraryrkets erfarenhetsbaserade<br />
kunskap med forskningens<br />
teoribaserade undersökningsmetoder.<br />
kvinnor Män totalt<br />
Etnologi 2 0 2<br />
Statsvetenskap 1 2 3<br />
Litteraturvetenskap 0 1 1<br />
Historia 3 1 4<br />
Miljövetenskap 0 1 1<br />
Kulturgeografi 0 1 1<br />
Totalt 6 6 12<br />
Andel 50 % 50 %<br />
Sammantaget skapar detta förutsättningar<br />
för en fortsatt utbyggnad av den<br />
utbildningsvetenskapliga forskningsmiljön<br />
med planerade tillsättningar av både<br />
doktorander och postdoktorander.<br />
Utbildning på forskarnivå<br />
Södertörns högskolas mål är att tilldelas<br />
examensrätt för forskarutbildning<br />
och därmed få möjlighet att anta och<br />
examinera egna doktorander. I februari<br />
2006 lämnade högskolan in en förnyad<br />
ansökan till regeringen om att erhålla<br />
universitetsstatus. Regeringen beslutade<br />
dock i juli 2009 att avslå ansökan. Utan<br />
examinationsrätt för forskarutbildning<br />
är det svårt att utveckla särarten inom<br />
utbildning och forskning samt behålla<br />
och rekrytera kvalificerade lärare och<br />
forskare. Högskolan har därför under<br />
2009 påbörjat arbetet med att ansöka<br />
om examensrätt för forskarutbildning<br />
inom ett flertal områden.<br />
Högskolans mångvetenskapligt upp-<br />
Hej där!<br />
Christian Widholm,<br />
programansvarig för<br />
Sport Management<br />
som startar i höst!<br />
Vad är Sport Management<br />
Det är en utbildning för dem som vill<br />
arbeta inom idrottsvärlden med bland<br />
annat ledarskap, administration och<br />
marknadsföring. Tanken är att man ska<br />
kunna arbeta på en kommersiell eller ideell<br />
idrottsorganisation efter utbildningen.<br />
Vad kommer studenterna att läsa<br />
Huvudämnet är företagsekonomi. Idrottsjuridik<br />
och ledarskap är andra huvudämnen<br />
som ingår i utbildningen. Efter<br />
utbildningen har studenten möjlighet till<br />
högre studier inom företagsekonomi.<br />
Vilket yrke kan studenten få<br />
Bland annat projektledare, någon chefsposition<br />
eller som spindeln i nätet på ett<br />
förbund, en förening, hos en eventarrangör<br />
eller på ett företag med idrott som<br />
med- eller motpart.<br />
Vem kan söka<br />
Alla som har grundläggande behörighet<br />
och matematik C och samhällskunskap A.<br />
Vad är unikt med Programmet<br />
Det är den enda utbildningen i Stockholmsregionen.<br />
Och det är här i Stockholm<br />
de största idrottsförbunden finns.<br />
Vi har ett stort externt kontaktnät och<br />
kan erbjuda mentorer och eventuella<br />
praktikplatser.<br />
Jenny Ringström<br />
moa maj 2010 | 49
Finansieringsform för doktorander per<br />
vetenskapsområde 2009<br />
(tkr) Humanistiskt- Medicinskt naturveten- Tekniskt summa<br />
samhällsveten-<br />
skapligt<br />
skapligt<br />
Anställning 19 021 0 6 231 0 25 252<br />
som doktorand<br />
Utbildningsbidrag 0 0 186 0 186<br />
Annan anställning 0 0 0 0 0<br />
vid lärosätet<br />
Stipendier 1 424 0 155 0 1 579<br />
Hej där!<br />
Jonna Bornemark,<br />
samordnare för den<br />
nya erfarenhetsbaserade<br />
lärarutbildningen.<br />
Vad är det för en sorts utbildning<br />
Det är en interkulturell lärarutbildning.<br />
Den är alltså inriktad mot fritidspedagogik<br />
och öppen för personer som har<br />
minst 5 års yrkeserfarenhet av fritidspedagogik,<br />
därför kallas den erfarenhetsbaserad.<br />
Var just den här inriktningen<br />
Det finns en stor brist på utbildade fritidspedagoger,<br />
många jobbar i verksamheten<br />
utan att ha utbildningen. Vi ville<br />
ta tillvara den kapacitet och praktiska<br />
kunskap som finns i verksamheterna och<br />
skräddarsy en utbildning för dessa personer.<br />
Man läser dessutom på deltid, en dag<br />
i veckan i skolan, resten av tiden är man<br />
ute på sin arbetsplats.<br />
Kan du ge exempel på en typisk seminarieuppgift<br />
som studenterna får<br />
En av de första uppgifterna är att undersöka<br />
vilka praktiska kunskaper man<br />
redan har och hur dessa kan utvecklas<br />
genom teori.<br />
FAKTA:<br />
Programstart: Hösten 2010<br />
Examen: Lärarexamen på grundnivå med<br />
interkulturell profil riktad mot fritidshem.<br />
Summa 20 445 0 6 572 0 27 017<br />
varav anslagsmedel 0 0 1 261 0 1 261<br />
varav externa medel 20 445 0 5 311 0 25 756<br />
byggda grundutbildning och forskning ger<br />
mycket goda möjligheter till en forskarutbildning<br />
som utvecklar ämnen på ett<br />
dynamiskt och nytänkande sätt. Med möjligheterna<br />
att anta och examinera egna<br />
doktorander skulle Södertörns högskola<br />
dessutom kunna hävda sin självständighet<br />
som ett forskarutbildande lärosäte. Trots<br />
att Södertörns högskola ännu inte har<br />
examensrätt för doktorsexamen, bedrivs<br />
en omfattande forskarutbildning i samarbete<br />
med lärosäten med examensrätt. Vid<br />
högskolan finns idag 106 doktorander. Av<br />
dessa återfinns 80 inom humaniora och<br />
samhällsvetenskap, 24 inom naturvetenskap<br />
och 2 inom utbildningsvetenskap.<br />
Baltic and East European<br />
Graduate School – BEEGS<br />
De första doktoranderna antogs till<br />
Forskarskolan Baltic and East European<br />
Graduate School, BEEGS år 2000.<br />
Forskarskolan hade under 2009 totalt 49<br />
doktorander och erbjuder en internationell<br />
och mångvetenskaplig, engelskspråkig<br />
forskarutbildningsmiljö där cirka hälften av<br />
doktoranderna har utländsk bakgrund.<br />
Doktoranderna vid BEEGS tillhör organisatoriskt<br />
både forskarskolan BEEGS<br />
och det egna huvudämnet vid högskolan.<br />
I och med tillkomsten av Centrum för<br />
Östersjö- och Östeuropaforskning, CBEES,<br />
knyts doktoranderna i högre grad än<br />
tidigare till sina ämnen.<br />
Under året har 5 disputationer ägt rum<br />
och totalt har 33 av BEEGS doktorander<br />
disputerat under perioden 2004-2009.<br />
Forskarskolor inom<br />
naturvetenskap<br />
Inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet<br />
bedrivs en aktiv<br />
forskarutbildning sedan högskolans<br />
start. Det finns för närvarande 24<br />
doktorander vilka handleds av lärare<br />
och forskare vid Institutionen för<br />
livsvetenskaper.<br />
Forskarutbildningen bedrivs i<br />
samarbete med Karolinska institutet,<br />
Stockholms, Uppsala, Göteborgs<br />
och Linköpings universitet, Örebro<br />
universitet samt Sveriges Lantbruksuniversitet.<br />
De forskarstuderande antas<br />
vid en värdinstitution vid respektive<br />
lärosäte, men erhåller sin projektspecifika<br />
och ämnesspecifika utbildning<br />
vid Södertörns högskola där de är<br />
anställda.<br />
Högskolan har två naturvetenskapliga<br />
forskarskolor: Molecular<br />
and Biological Sciences Graduate<br />
School och Environmental Sciences<br />
and Development Graduate School.<br />
Forskarskolornas syfte är att skapa en<br />
kreativ och vetenskapligt inspirerande<br />
miljö för doktoranderna med bland<br />
annat återkommande seminarier och<br />
inbjudna föredragshållare.<br />
Under året har 7 disputationer ägt<br />
rum inom den naturvetenskapliga<br />
forskarutbildningen.<br />
Viktor Andersson<br />
50 | moa maj 2010
SÖDERTÖRNS<br />
HÖGSKOLA<br />
I KORTHET<br />
6 program inom lärarutbildningen,<br />
90–330 hp<br />
28 kandidatprogram, 180 hp<br />
7 mastersprogram, 120 hp<br />
26 magisterprogram, 60 hp<br />
Ca 400 fristående kurser<br />
6 298 helårsstudenter vilket<br />
motsvarar ca 12 000 individer<br />
4 834 helårsprestationer<br />
77 % total prestationsgrad<br />
Studenter:<br />
60 % inom humaniora,<br />
samhällsvetenskapoch juridik<br />
21 % inom undervisning och övrigt<br />
19 % inom naturvetenskap,<br />
teknik och design<br />
68 % kvinnliga studenter<br />
32 % manliga studenter<br />
51 % av studenterna är yngre än 25 år<br />
34 % är mellan 25–34 år<br />
15 % är äldre än 34 år<br />
Landets näst högsta andel nya studenter<br />
med utländsk bakgrund, 37 %<br />
Sveriges femte högsta andel<br />
studenter som övergår från<br />
grundläggande högskoleutbildning till forskarutbildning,<br />
9,1 %<br />
143 inresande helårsstudenter<br />
54 utresande helårsstudenter<br />
inom utbytesprogram<br />
605 helårsarbetskrafter varav<br />
(andel kvinnor anges inom parentes)<br />
42 professorer (31 %)<br />
5 gästprofessorer (40 %)<br />
70 docenter (50 %)<br />
98 lektorer (46 %)<br />
6 postdoktorer (33 %)<br />
78 adjunkter (47 %)<br />
1 forskarassistent (100 %)<br />
66 doktorander med anställning (58 %)<br />
15 övrig forskningspersonal (67 %)<br />
224 administrativ personal (67 %)<br />
60 % disputerade lärare<br />
Mellan 2001 och 2009 har andelen kvinnliga<br />
docenter ökat från 26 %<br />
till 50 %<br />
Vid högskolan bedrivs 125<br />
forskningsprojekt. 49 av dessa<br />
är mångvetenskapliga projekt.<br />
Verksamhetens intäkter: 613 417 tkr<br />
Verksamheten kostnader: 603 571 tkr<br />
Årets resultat: 9 846 tkr<br />
Myndighetskapital: 18 148 tkr<br />
Grundutbildningens andel<br />
av intäkterna: 53 %<br />
Forskningens andel av intäkterna: 47 %<br />
6 298 helårsstudenter<br />
vilket<br />
motsvarar<br />
ca 12 000 individer.<br />
Mellan 2001 och<br />
2009 HAr andelen<br />
kvinnliga docenter<br />
ökat från 26%<br />
till 50%.<br />
moa maj 2010 | 51