Ladda Sverige - Svensk energi
Ladda Sverige - Svensk energi
Ladda Sverige - Svensk energi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Svensk</strong>arna:<br />
El – en lösning för klimatet
Innehåll<br />
<strong>Ladda</strong><br />
<strong>Sverige</strong><br />
El & boende<br />
El & transporter<br />
El & jobb<br />
El – en lösning<br />
för klimatet<br />
Det här är en studie om svenskarnas syn på el och klimat.<br />
Bakgrunden till studien är att samhället står inför en stor<br />
klimatutmaning där användningen av el kommer att spela en<br />
betydande roll. 3 000 svenskar har svarat på frågor om el och<br />
boende, el och transporter samt el och jobb.<br />
SVENSKARNA:<br />
“Elanvändningen<br />
kommer att öka”<br />
Tre av tio svenskar tror att de kan påverka<br />
klimatet genom att minska<br />
elanvändningen hemma. Men bara en<br />
av tio tror att vi i själva verket kommer<br />
att använda mindre el i <strong>Sverige</strong> i framtiden.<br />
44 procent av svenskarna tror på<br />
ökad användning av el i framtiden.<br />
SVENSKARNA:<br />
”Mer el i transporterna<br />
bra för klimatet”<br />
Klimatvänliga transporter är den bästa<br />
lösningen för att minska koldioxidutsläppen,<br />
anser svenska folket. Nära<br />
hälften kan tänka sig att välja bort<br />
semesterflyget till förmån för tåget.<br />
Sju av tio vill att den egna kommunen<br />
ska satsa på elbilar.<br />
SVENSKARNA:<br />
”Billig och klimatvänlig<br />
el kan rädda<br />
jobben i <strong>Sverige</strong>”<br />
El och inte minst priset på el är mycket<br />
viktigt för industrin och jobben, bedömer<br />
svenska folket. Två av tre tycker att<br />
elproduktionen ska byggas ut för att<br />
kunna stärka svenska företags konkurrenskraft.<br />
Sid 8-17<br />
Sid 16-25<br />
Sid 26-33<br />
Några av <strong>Sverige</strong>s främsta experter kommenterar svenskarnas<br />
svar på frågorna och helt vanliga familjer utvecklar och resonerar<br />
kring de frågor som ställs i studien.<br />
Resultaten i den här studien är baserade på en undersökning som<br />
analysföretaget United Minds har genomfört på uppdrag av <strong>Svensk</strong> Energi.<br />
Undersökningen genomfördes i april 2012. Svarsinsamlingen skedde via<br />
digitala enkäter enligt riksrepresentativa kvoter avseende kön, ålder och<br />
region. Totalt deltog 3013 personer som är 18 år eller äldre bosatta i <strong>Sverige</strong>.<br />
Totalt antal svarande<br />
3013<br />
Könsfördelning<br />
Män 50 %<br />
Kvinnor 50 %<br />
Åldersfördelning<br />
Födda på 80- och 90-talet 26 %<br />
Födda på 60- och 70-talet 36 %<br />
Födda på 40- och 50-talet 34 %<br />
Födda tidigare 4 %<br />
2 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
3
Inledning<br />
<strong>Svensk</strong> el – EU :s mest klimatvänliga<br />
Sex av tio svenskar tror att el som produceras i <strong>Sverige</strong> generellt<br />
är mer klimatvänlig än el som produceras i andra länder.<br />
Samtidigt vet inte tre av tio att så är fallet, trots att den el som<br />
produceras i <strong>Sverige</strong> till cirka 95 procent är fossilfri. <strong>Svensk</strong> el är<br />
därmed efter norsk el mest klimatneutral i hela Europa.<br />
De låga utsläppen från elproduktionen i <strong>Sverige</strong> ger inte bara<br />
hushållen, utan även industrin, tillgång till el med liten klimatpåverkan.<br />
Varje kilowattimme el som en fabrik i <strong>Sverige</strong><br />
använder ger till exempel i snitt mindre än en tjugondel av de<br />
klimatutsläpp som motsvarande elanvändning vid en fabrik i<br />
Tyskland ger. 1<br />
1<br />
Eurelectric/<strong>Svensk</strong> Energi/SCB<br />
Hög elanvändning ger låga koldioxidutsläpp<br />
Jo, du läste rätt. Samtidigt som vi svenskar använder nästan mest el i hela<br />
EU, har vi också bland de lägsta koldioxidutsläppen. Hur går det ihop<br />
Svaret ligger i frågan. Det är elanvändningen som är förklaringen.<br />
Elanvändningen står för cirka en tredjedel av den totala <strong>energi</strong>användningen<br />
i <strong>Sverige</strong> 1 , men mindre än 3 procent av kolodioxidutsläppen.<br />
2<br />
Vi befarar att det finns ett kunskapsglapp mellan fakta och<br />
svenskarnas syn på el och hur den el som produceras i <strong>Sverige</strong><br />
påverkar klimatet. Det märker vi när vi ställt frågor om el i boendet,<br />
el i transporterna och el i industrin till 3 000 svenskar.<br />
Sedan 1970 har elproduktionen och elanvändningen mer än fördubblats.<br />
3 Samtidigt har den totala <strong>energi</strong>användningen under<br />
samma period stigit med mindre än 10 procent. 4 Vår höga elanvändning<br />
per person kan delvis förklaras med den höga andelen<br />
elintensiv industri, något vi delar med Finland. Men den ökade<br />
elanvändningen har inte lett till ökade utsläpp av växthusgaser.<br />
Tvärtom har de totala koldioxidutsläppen sedan 1970 nära nog<br />
halverats. 5 Detta har kunnat ske tack vare att vi i <strong>Sverige</strong> har mött<br />
vårt <strong>energi</strong>behov med el som ger mycket liten klimatpåverkan.<br />
<strong>Sverige</strong>s förhållandevis höga elanvändning och låga utsläpp är en<br />
bra början, men det räcker inte. Vi behöver ytterligare minska utsläppen<br />
för att komma ner till en utsläppsnivå som är långsiktigt<br />
hållbar. Och globalt är utmaningarna ännu större. Elens betydelse<br />
kommer att öka än mer i framtiden.<br />
Den globala <strong>energi</strong>användningen kommer fram till år 2035 att ha<br />
fördubblas jämfört med 1990. 6 Framför allt växer efterfrågan och<br />
användningen i de snabbt växande utvecklingsekonomierna utanför<br />
OECD. Där gör nu människor samma resa från fattigdom<br />
till välstånd som vi i <strong>Sverige</strong> gjorde för hundra år sedan. Sedan<br />
några år har Kina gått om USA och är nu det land i världen som<br />
använder mest <strong>energi</strong>.<br />
I takt med att levnadsstandarden stiger i utvecklingsländer, stiger<br />
också efterfrågan på <strong>energi</strong>. Samtidigt övergår användningen från<br />
enklare och mer primitiva lösningar som småskalig förbränning<br />
till mer storskalig, effektiv och mer miljövänlig produktion och<br />
användning av elektricitet. Miljoner människor lämnar ett liv med<br />
matlagning över öppen eld till ett liv med elspis, kylskåp, elektriskt<br />
ljus – och renare luft. År 2035 kommer elproduktionen i<br />
världen att ha tredubblats jämfört med 1990. 7<br />
Detta är perspektiv som ställer oss inför stora utmaningar, och<br />
minst lika stora möjligheter. Elens betydelse kommer att öka, och<br />
<strong>Sverige</strong> är redan ett exempel på den positiva roll elen kan spela<br />
i framtiden.<br />
Ska detta lyckas kommer det att krävas kloka beslut i vårt boende,<br />
våra transporter och våra jobb. I den här rapporten har vi undersökt<br />
vad svenska folket tänker och tycker i dessa frågor.<br />
Kjell Jansson, VD <strong>Svensk</strong> Energi<br />
1<br />
Energiläget 2011<br />
2<br />
Elåret 2011<br />
3,4<br />
Energiläget 2011<br />
5<br />
Ekonomifakta (CDIAC och Energimyndigheten)<br />
6,7<br />
IEA, International energy outlook 2011<br />
<strong>Svensk</strong> el gör <strong>Sverige</strong> till<br />
ett klimatföredöme<br />
<strong>Svensk</strong> el – bäst för klimatet<br />
Den tyska miljöorganisationen German watchs<br />
'climate change policy index 2012' baserat på<br />
en sammanvägning av utsläpps-nivåer, utsläppsreduktioner<br />
och klimatpolitikens inriktning.<br />
Den tyska miljöorganisationen German watchs<br />
climate change policy index 2012 baserat på en<br />
sammanvägning av utsläppsnivåer, utsläppsreduktioner<br />
och klimatpolitikens inriktning.<br />
<strong>Sverige</strong><br />
Storbritannien<br />
Tyskland<br />
Brasilien<br />
Frankrike<br />
Schweiz<br />
Mexico<br />
Slovakien<br />
Danmark<br />
Belgien<br />
Portugal<br />
68,1<br />
67,4<br />
67,2<br />
66,9<br />
66,3<br />
65,1<br />
64,6<br />
64,0<br />
63,9<br />
63,8<br />
62,9<br />
På ursprungslistan ligger inga länder på top 3 då organisationen inte<br />
anser att något land möter deras krav. <strong>Sverige</strong> ligger dock högst upp,<br />
på listan som är framtagen av 200 experter från flera länder.<br />
<strong>Svensk</strong>arnas elanvändning<br />
<strong>Svensk</strong>arnas kommer att elanvändning öka<br />
kommer att öka<br />
Tror du att svenskarnas privata elanvändning kommer<br />
Tror du att svenskarnas användning av el kommer<br />
att öka eller minska under de kommande tio åren<br />
att öka eller minska under de kommande åren<br />
Öka<br />
44%<br />
31%<br />
Varken öka eller minska 18%<br />
Minska<br />
Vet ej<br />
7%<br />
4 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
5
elproduktion är mer klimatvänlig<br />
Förord<br />
Hur väl instämmer du i följande påståenden<br />
- Elproduktionen i <strong>Sverige</strong> är mer klimatvänlig än<br />
i de flesta andra länder<br />
Stämmer<br />
inte alls<br />
5%<br />
Vet ej<br />
10%<br />
Stämmer<br />
mycket bra<br />
20%<br />
Att släcka lampan påverkar<br />
inte koldioxidutsläppen<br />
<strong>Sverige</strong> har ett mycket klimatvänligt elsystem, något som långt ifrån alla svenskar<br />
känner till. Denna studie om svenskarnas syn på el och klimat är därför en<br />
utmärkt plattform för en bredare diskussion kring den svenska <strong>energi</strong>- och<br />
klimatpolitikens utformning, skriver Bengt Kriström, professor i resursekonomi<br />
vid SLU, och ordförande i regeringens expertgrupp för miljöstudier.<br />
Fyra av tio känner inte till<br />
att svensk el är klimatvänlig<br />
Hur väl instämmer du i följande påståenden<br />
– Elproduktionen i <strong>Sverige</strong> är mer klimatvänlig än<br />
i de flesta andra länder<br />
Stämmer<br />
ganska<br />
dåligt<br />
22%<br />
Stämmer<br />
42%<br />
ganska bra<br />
Den studie hos 3 000 svenskar som <strong>Svensk</strong> Energi genomfört<br />
illustrerar hur komplexa klimat- och <strong>energi</strong>frågorna är. Det mest<br />
tänkvärda är när de svarande bedömer svensk elproduktion i termer<br />
av dess klimatvänlighet. Bara sex av tio anser att <strong>Sverige</strong> har<br />
ett mer klimatvänligt elsystem jämfört med andra länder. Fyra av<br />
tio vet inte vad som är rätt. <strong>Sverige</strong>s elsystem är i allt väsentligt<br />
fritt från fossila bränslen.<br />
Man kunde kanske ha förväntat sig mer kunskap hos svenskarna<br />
om vårt elsystem. Exakt vad denna brist på insikt beror på vore<br />
intressant att studera närmare.<br />
Vidare finner vi att hushållen tänker minska elanvändningen<br />
i framtiden (den näst mest planerade åtgärden) för att minska<br />
växthusgaserna. Eftersom åtminstone koldioxidutsläppen inte<br />
påverkas alls av vår minskade elanvändning (<strong>energi</strong>sektorn har<br />
ett utsläppstak och utsläppen kan inte öka totalt sett i EU) reser<br />
detta ett antal frågor. Att släcka en lampa i <strong>Sverige</strong> påverkar alltså<br />
inte koldioxidutsläppen i EU.<br />
Föreställningen att vi genom att göra åtgärder i <strong>energi</strong>sektorn i<br />
<strong>Sverige</strong> kan minska koldioxidutsläppen i EU är dock vida spridd,<br />
till exempel i beskrivningar av alternativa elproduktionssätt. Det<br />
förefaller dock orimligt att begära att de svenska hushållen skall<br />
antas veta vilka sektorer som råkar ingå i den europeiska utsläppshandeln.<br />
Utsläppshandel är heller inte alldeles lätt att förklara,<br />
särskilt inte EUs system, då endast en delmängd av alla tänkbara<br />
aktörer är med i detta system.<br />
När det gäller jobben och välfärden i en vidare mening har ekonomhistorikerna<br />
identifierat tre intressanta trender i västvärlden:<br />
vi blir rikare, äldre och får mer fritid. Med ökad inkomst följer<br />
också ökad elanvändning och ökat resande. En majoritet av respondenterna<br />
förutspår också en ökad elanvändning, liksom att<br />
resandet ökar generellt.<br />
Ett sätt att bli rikare är att våra företag blir mer konkurrenskraftiga<br />
och de flesta svarande i undersökningen anser att elpriset<br />
bör vara konkurrenskraftigt. Här finns det utrymme för en del<br />
eftertanke, då den alltmer integrerade elmarknaden gör att priset<br />
på el blir mer internationellt och därmed riskerar att stiga. Den<br />
elintensiva industrin kan i så fall tappa en konkurrensfördel de<br />
haft med billig el i <strong>Sverige</strong>.<br />
Sammanfattningsvis ger denna studie en utmärkt plattform för en<br />
bredare diskussion kring den svenska <strong>energi</strong>- och klimatpolitikens<br />
utformning, särskilt vad gäller åtgärder som berör hushållen. Den<br />
ger matnyttig information kring hushållens beteende och attityder<br />
i <strong>energi</strong>frågor. Framförallt blottlägger den kunskapsluckor,<br />
varav vissa inte är så förvånande och kanske skall lämnas därhän,<br />
medan andra tarvar en mer ingående analys. Det gäller inte minst<br />
kopplingen mellan klimatpåverkan och det svenska <strong>energi</strong>systemets<br />
struktur.<br />
Bengt Kriström, professor i resursekonomi SLU<br />
“Man kunde kanske ha förväntat sig<br />
mer kunskap hos svenskarna om vårt<br />
elsystem. Vad okunskapen beror på<br />
vore intressant att studera närmare.“<br />
Om Bengt Kriström<br />
Bengt Kriström är professor i naturresursekonomi vid<br />
<strong>Sverige</strong>s Lantbruksuniversitet i Umeå, forskningsledare<br />
för Centrum för miljö- och resursekonomi och ordförande<br />
för Expertgruppen för miljöstudier. Bengt har också flera<br />
internationella uppdrag, bland annat för Organisationen<br />
för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), där han<br />
utreder hushållens beteenden och miljöpolitik.<br />
GRAFIK<br />
<strong>Sverige</strong> har ett mer klimatvänligt<br />
elsystem jämfört med de flesta<br />
andra länder. Fyra av tio svenskar<br />
vet inte att <strong>Sverige</strong>s elsystem i<br />
allt väsentligt är fritt från fossila<br />
bränslen.<br />
6 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
7
El &<br />
boende<br />
Tre av tio svenskar planerar att minska sin elanvändning<br />
– för att på så sätt minska sin påverkan på klimatet.<br />
Men klimateffekten uteblir eftersom svensk el i stort<br />
sett är helt koldioxidfri samtidigt som elproduktionen<br />
ingår i EU :s utsläppshandelssystem. Sedan 1970 har<br />
hushållens elanvändning nästan fyrfaldigats - men<br />
koldioxidutsläppen i <strong>Sverige</strong> har halverats.<br />
Generellt är viljan att påverka sin elanvändning stor<br />
bland svenskarna. Allra störst är den bland yngre. Åtta av<br />
tio födda på 80-och 90-talen kan tänka sig att producera<br />
sin egen el i framtiden. Fyra av tio svenskar tror att<br />
elanvändningen generellt kommer att öka. Tre av tio tror<br />
att de kommer att ha fler elprodukter i hemmen.<br />
Det framgår när 3 000 svenskar har svarat på frågor om<br />
el och boende.<br />
Maria Tropp tillhör generationen som är<br />
mest positiv till att producera egen el.<br />
8 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
9
El & boende<br />
Grafik 5<br />
Främsta åtgärd: byte till mer effektiva elprodukter<br />
Främsta åtgärd: byte till mer effektiva elprodukter<br />
Om du skulle göra något för att minska eller effektivisera <strong>energi</strong>användningen<br />
i ditt hem, vilket av följande skulle du göra då<br />
Om du skulle göra något för att minska eller investera i <strong>energi</strong>användningen i ditt hem, vilket<br />
av följande skulle du göra då<br />
SVENSKARNA:<br />
“Elanvändningen kommer att öka”<br />
Tre av tio svenskar tror att de kan påverka klimatet genom att minska elanvändningen<br />
hemma. Men bara två av tio tror att vi svenskar i själva verket<br />
kommer att använda mindre el i framtiden. Nästan hälften av svenskarna<br />
tror på ökad användning av el.<br />
Investera<br />
67%<br />
Minska<br />
Övrigt<br />
22%<br />
12%<br />
Byta till mer effektiva elprodukter 41%<br />
Investera i isolering 14%<br />
Investera i ny uppvärmningsform 12%<br />
Minska användningen av elprodukter 15%<br />
Sänka inomhustemperaturen 7%<br />
Inte minska eller effektivisera <strong>energi</strong>användning 6%<br />
Vet ej 5%<br />
Annat 1%<br />
Viljan att dra ned elanvändningen för att minska utsläppen av<br />
växthusgaser, trots att det bara har en mycket liten klimateffekt,<br />
kan bero på kunskapsbrist eller missförstånd. Troligtvis finns en<br />
önskan om att faktiskt kunna göra något för klimatet. Viljan att<br />
minska sin elräkning spelar sannolikt också in. Oavsett vilket, bör<br />
orsaken till kunskapsbristen om el utredas vidare.<br />
En möjlig förklaring är att det är relativt enkelt att minska elanvändning<br />
i hemmet utan att ge avkall på bekvämlighet eller rörelsefrihet.<br />
Att byta ett 15 år gammalt kylskåp ger en stor elbesparing.<br />
En ny platt-tv använder i snitt 60 procent mindre el än<br />
en fem år gammal. 1<br />
Att byta till mer effektiva elprodukter är den överlägset mest<br />
populära åtgärden för att minska sin elanvändning. Fyra av tio<br />
(41%) anser att byte till mer <strong>energi</strong>effektiva produkter är att föredra,<br />
medan bara var sjunde (15%) föredrar minskad användning<br />
av elprodukter.<br />
Den här studien visar dock att svenskarna vet att andra åtgärder<br />
har större effekt för att minska klimatpåverkan än att minska användning<br />
av el. Att resa mindre och att ändra sina matvanor anses<br />
vara mer effektivt för klimatet än att dra ned på el.<br />
Att sänka inomhustemperaturen och att använda mindre varmvatten<br />
anses inte vara särskilt effektiva åtgärder för att minska<br />
<strong>energi</strong>användningen, och är inte heller något vi som privatpersoner<br />
planerar att göra i någon större utsträckning enligt studien.<br />
Drygt fyra av tio (44%) tror att den privata elanvändningen i sin<br />
helhet kommer att öka, medan färre än två av tio (18%) tror att<br />
den kommer att minska. Tre av tio (31%) tror att den kommer<br />
vara ungefär som idag.<br />
Bakom tron på ökad användning av el i hemmen ligger sannolikt<br />
förväntan att antalet elapparater och elfunktioner kommer att bli<br />
fler. Nästan en av tre svenskar (28%) tror att de om tio år kommer<br />
att ha flera elapparater än idag, medan bara en av tio (9%) tror att<br />
de kommer att ha färre apparater.<br />
1<br />
Sust-it, electricials energy efficiency website, http://www.sust-it.net<br />
Mer el minskar utsläppen från boendet<br />
Utsläppen av växthusgaser har minskat kraftigt från boendesektorn<br />
i <strong>Sverige</strong> de senaste decennierna. Samtidigt har de<br />
svenska hushållens elanvändning nästan fyrfaldigats sedan 1970.<br />
Förklaringen är att elanvändning ofta innebär en <strong>energi</strong>besparing<br />
när det ersätter någon annan form av <strong>energi</strong>användning.<br />
En diskmaskin använder till exempel mindre än en tredjedel av<br />
den <strong>energi</strong> det går åt att handdiska samma mängd disk. Och<br />
en värmepump, till exempel bergvärme, ger en <strong>energi</strong>besparing<br />
på 60-70 procent jämfört med oljeeldning. Samtidigt kan bytet<br />
från oljeldning till värmepump reducera utsläppen på 5 000 kg<br />
CO2 per år till nära noll.<br />
Den ökade elanvändningen tillsammans med utbyggnad av<br />
fjärrvärmen har gjort att oljeeldning som uppvärmningsform<br />
kunnat fasas ut de senaste decennierna. Fjärrvärmen dominerar<br />
i flerfamiljshus. I småhus är olika elbaserade lösningar vanligast.<br />
Det är dels direktverkande el eller elpannor, dels i ökande<br />
omfattning olika typer av värmepumpar som med viss mängd<br />
tillförd el utvinner <strong>energi</strong> från luft, berg eller sjövatten.<br />
<strong>Svensk</strong>arna tycker bilen är en klimatbov<br />
För att minska dina utsläpp, vad tror du är mest effektivt<br />
Göra färre bilresor<br />
35%<br />
Göra färre flygresor 22%<br />
Förändra dina matvanor 16%<br />
Minska din användning av hushållsel 8%<br />
Vet ej 7%<br />
Ingen av ovanstående 6%<br />
Sänka inomhustemperaturen hemma 4%<br />
Använda mindre varmvatten hemma 1%<br />
Vad av följande planerar du att göra för att minska dina<br />
utsläpp av växthusgaser de närmaste åren<br />
Göra färre bilresor<br />
Minska din användning av hushållsel<br />
Förändra dina matvanor<br />
Göra färre flygresor<br />
Sänka inomhustemperaturen hemma<br />
Använda mindre varmvatten hemma<br />
Annat<br />
Jag planerar inte att minska mina utsläpp<br />
Vet ej<br />
35%<br />
31%<br />
30%<br />
19%<br />
15%<br />
16%<br />
3%<br />
18%<br />
9%<br />
10 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
11
El & boende – familjer och experter reflekterar över studien>><br />
“Oavsett hur anspråkslöst det är<br />
finns det inget bättre än ens hem.“<br />
–- John Howard Payne<br />
Lars Johansson Bergström, Umeå gör sin egen el<br />
12 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
13
El & boende – fallstudier<br />
Familjen Tropp-Samuelsson, Linköping<br />
Bostad: Villa med jordvärme<br />
Transport: Tre bilar, två bensin och en<br />
diesel samt cykel<br />
Jobb: Linköpings universitetssjukhus<br />
Familjen Johansson Bergström, Umeå<br />
Bostad: Villa med egenproducerad el<br />
Transport: Två bilar, en elhybrid och en<br />
miljödiesel samt cykel<br />
Jobb: Umeå Energi samt Norrlands<br />
universitetssjukhus<br />
Familjen Tropp-Samuelsson, Linköping:<br />
“Vi funderar inte så mycket på vår<br />
<strong>energi</strong>användning”<br />
Familjen Tropp-Samuelsson tror inte att de gör mer än svensken i allmänhet för<br />
att minska sin <strong>energi</strong>användning. De har en optimistisk syn på utvecklingen och<br />
tror att dagens miljöproblem går att lösa genom tekniska innovationer.<br />
Familjen Johansson Bergström, Umeå:<br />
”Vi är helt självförsörjande<br />
på elektricitet”<br />
Vid havet några mil norr om Umeå bor familjen Johansson Bergström. Huset var tidigare<br />
en sommarstuga som familjen har byggt om och gjort i det närmaste självförsörjande<br />
på <strong>energi</strong>. Sin <strong>energi</strong> får de från solen, vinden och vattnet.<br />
Kersti Samuelsson bor tillsammans med Hans Tropp i en villa strax<br />
utanför Linköping tillsammans med sin yngsta dotter Maria, 22. Huset<br />
får sin värme genom jordvärme, direkt från tomten. Systemet installerade<br />
Kersti och Hans för att i första hand skära ned på sina <strong>energi</strong>kostnader.<br />
De tror att hushållets <strong>energi</strong>användning kommer att minska dramatiskt<br />
den dag då Maria lämnar hemmet för att börja studera på universitetet,<br />
men några åtgärder för att minska elanvändningen planerar<br />
de inte i dagsläget. De tror alla att de kommer att använda lika mycket<br />
<strong>energi</strong> om tio år som idag.<br />
– Vi får fler och fler elapparater med åren, samtidigt så blir de ju mer<br />
och mer effektiva. Jag tror att det går ungefär jämt ut, säger Hans.<br />
Maria känner sig ibland osäker på vad som är det miljömässigt rätta.<br />
En ny dator kanske drar mindre <strong>energi</strong> än den gamla, men samtidigt<br />
kostar det ju på miljön att producera en ny.<br />
Kersti och Hans arbetar båda inom sjukvården, Maria arbetar extra i<br />
väntan på besked från Högskoleverket. Vilken påverkan på miljön deras<br />
vardagsliv har är inget någon i familjen går omkring och funderar över.<br />
– Miljömedvetenhet handlar ofta om en viss inställning, och kanske i<br />
mindre utsträckning om vad människor faktiskt gör för att förändra sitt<br />
leverne, menar Kersti som inte tror de skulle leva så mycket annorlunda<br />
om de skulle fundera mer över sin <strong>energi</strong>användning.<br />
Familjen försöker värna om miljön utifrån de praktiska förutsättningar<br />
som finns. Samtidigt tror de inte att lösningen på dagens miljöproblem<br />
är att människan tar ett steg bakåt i utvecklingen. Istället tror de alla<br />
att den tekniska utvecklingen kommer att lösa problemen med utsläpp<br />
av växthusgaser.<br />
– Historiskt sett har mänskligheten alltid sett till att reda ut situationen<br />
– penicillinet är uppfunnet, ozonlagret har vuxit till sig och jag är övertygad<br />
om att vi kommer att klara även klimathotet, säger Hans Tropp.<br />
”Historiskt sett har mänskligheten alltid sett<br />
till att reda ut situationen – penicillinet är<br />
uppfunnet, ozonlagret har vuxit till sig och<br />
jag är övertygad om att vi kommer att klara<br />
även klimathotet”<br />
En klar dag kan man från familjens veranda<br />
se timmerfartygen angöra Umeå<br />
hamn och, lite längre bort i horisonten,<br />
de kooperativa vindkraftverk som familjen<br />
äger andelar i. Vindkraften driver den<br />
värmepump som vintertid hämtar <strong>energi</strong><br />
direkt från havet, via en lång slang som<br />
förankrats på havsbotten. Under sommarhalvåret<br />
är det istället solfångare på<br />
garagetaket som ger familjen <strong>energi</strong> till<br />
varmvatten och golvvärme.<br />
– Du kan alltid ta en soldusch hemma<br />
hos oss, brukar Lars Johansson säga. Det<br />
är gratis och bra <strong>energi</strong>.<br />
Lars bor tillsammans med sin fru Gunnela<br />
och sonen Tim, 19 år. De två övriga<br />
sönerna har flyttat hemifrån. Både Lars<br />
och Gunnela ser sig som relativt miljömedvetna<br />
personer. För Tim är <strong>energi</strong><br />
och miljö däremot inget som han funderar<br />
särskilt mycket över. Samtidigt tror<br />
han att hans generation har medvetandet<br />
i ryggraden.<br />
– Jag kanske inte går omkring och tänker<br />
på min <strong>energi</strong>användning jämt och<br />
ständigt. Däremot är det ju självklart för<br />
de flesta unga att inte lämna TV:n på när<br />
vi inte tittar och att släcka ljuset efter oss<br />
när vi lämnar ett rum. Det kanske det<br />
inte var för 30 år sedan, när mina föräldrar<br />
var unga.<br />
Att ha ett hem som drivs på grön <strong>energi</strong><br />
är viktigt för Lars och Gunnela. Samtidigt<br />
är den ekonomiska vinsten också<br />
stor – familjens totala årliga <strong>energi</strong>kostnader<br />
brukar ligga omkring 5 000 kronor.<br />
Intresset är något som kommit naturligt<br />
för Lars genom sitt arbete på Umeå<br />
Energi. För Gunnela, som arbetar på<br />
Norrlands universitetssjukhus, och Tim<br />
som läser sista året på teaterlinjen, är inte<br />
<strong>energi</strong>frågor samma del av vardagen.<br />
Gunnela får ofta fungera som lite av<br />
en motvikt till sin makes iver att spara<br />
<strong>energi</strong>. Hon tycker exempelvis att det<br />
kan vara trevligt att tända ett par extra<br />
lampor för att skapa stämning i hemmet.<br />
Låg<strong>energi</strong>lampor då, förstås.<br />
”Folk tror att det kostar<br />
en förmögenhet och<br />
kräver en ingenjörsexamen<br />
att byta till den<br />
här typen av elsystem.<br />
Men det enda som krävs<br />
är intresse.”<br />
14 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
15
El & boende – experten<br />
experten:<br />
“Unga vill ta kontrollen över elen”<br />
Viljan finns att ta kontrollen över elanvändningen. Störst är den bland yngre. Men<br />
steget därifrån till att helt ändra ett beteende är stort. Det menar Agneta Persson,<br />
affärsutvecklare på WSP Group, med över 30 års erfarenhet av <strong>energi</strong>effektiviseringar för<br />
bland annat hushåll och boende.<br />
Ska hushållen påverka sin elanvändning<br />
finns inget enkelt svar på hur det ska gå<br />
till, menar Agneta Persson. Det krävs ett<br />
ökat engagemang på individnivå från var<br />
och en av oss och det behövs en kombination<br />
av åtgärder där statliga och internationella<br />
regleringar förmodligen är de<br />
mest verkningsfulla följt av utvecklingen<br />
av ny teknik.<br />
– Nya produkter har stor betydelse för<br />
elanvändningen. Låg<strong>energi</strong>lampor är ett<br />
sådant exempel och nu även LED-tekniken,<br />
säger Agneta Persson affärsutvecklare<br />
på WSP Group.<br />
Studien som gjorts visar att det finns ett<br />
stort intresse för att producera sin egen el<br />
och därmed ta kontrollen över produktion<br />
och kostnad. Störst är intresset bland<br />
80- och 90-talister, där 82 procent kan<br />
tänka sig att producera den egna elen. För<br />
att ambitionen ska bli verklighet behövs<br />
tydliga exempel på hur det praktiskt ska<br />
genomföras, framhåller Agneta Persson.<br />
– Unga har generellt en större nyfikenhet<br />
inför ny teknik och teknikutveckling.<br />
Man ser på framtiden med större tillförsikt<br />
än äldre och det finns en vilja att göra<br />
skillnad.<br />
Elapparaterna i hemmet, kommer enligt<br />
studien inte bli färre, utan fler. Däremot<br />
bedömer Agneta Persson att<br />
marknadspenetrationen för de större<br />
vitvarorna som kyl, spis, frys har nått sin<br />
topp sett till antal per hem.<br />
– Det har skett och kommer att fortsätta<br />
ske en förflyttning av elanvändningen<br />
från nytta till nöje. Tidigare hade vi en tv,<br />
idag har vi tre och dessutom multimediacenter<br />
med spelkonsoller och en uppsjö<br />
fjärrkontroller. Förut kokade vi kaffe på<br />
spisen eller i en bryggare – idag har vi<br />
flera olika kaffemaskiner, allt efter tycke<br />
och smak.<br />
Alla individer har ett ansvar för en beteendeförändring,<br />
menar Agneta Persson.<br />
Men stora aktörer som elproducenter har<br />
genom sitt kunskapsövertag i förhållande<br />
till enskilda individer ett särskilt ansvar.<br />
Detsamma gäller större elanvändare, som<br />
exempelvis SL (Storstockholms Lokaltrafik)<br />
som genom att visa vilken el-effekt<br />
ett ändrat resebeteende får kan skapa förändring.<br />
Ändrade matvanor kan även det<br />
få betydelse för elanvändningen.<br />
– Matkedjorna skulle till exempel kunna<br />
visa hur mycket koldioxid man spar i kronor<br />
genom att köpa vissa matvaror. En<br />
sådan tydlig exemplifiering skulle på sikt<br />
kunna ändra ett beteende, säger Agneta<br />
Persson.<br />
”Det sker en förflyttning<br />
av elanvändningen från<br />
nytta till nöje. Tidigare<br />
hade vi en tv, idag tre plus<br />
ett multimediacenter med<br />
spelkonsoler och en uppsjö<br />
fjärrkontroller.”<br />
Agneta Persson, affärsutvecklare WSP Group.<br />
Unga:<br />
“Vi vill spara el för<br />
klimatets skull”<br />
Unga svenskar födda på 80- och<br />
90-talen vill gärna spara på hushållsel<br />
för klimatets skull i större utsträckning<br />
än äldre. Samtidigt förutspår de fler<br />
elprodukter i framtiden än vad äldre<br />
generationer gör.<br />
De unga vill minska sin användning av hushållsel som den<br />
främsta åtgärden för att minska utsläppen av växthusgaser,<br />
enligt studien. Frågan bör därför ställas hur medvetna unga<br />
är om att svensk el till 95 procent är fossilfri.<br />
Samtidigt förutspår flest unga att de kommer ha fler elprodukter<br />
i framtiden. De unga använder till exempel torktumlare<br />
och torkskåp något mer än äldre generationer som lufttorkar<br />
oftare.<br />
”Unga vill producera egen el i större<br />
utsträckning än äldre generationer”<br />
De yngre generationerna har generellt ett större intresse för<br />
miljöfrågor. De är ofta snabba på att ta till sig nya idéer och<br />
söka egna lösningar. Det avspeglas sannolikt i den här studien<br />
genom att 80-och 90-talister är mer positiva än äldre generationer<br />
till att producera egen el med till exempel solpaneler<br />
och vindsnurror.<br />
Fler elprodukter att vänta i hemmen<br />
Tror du att du kommer att ha fler eller färre elprodukter hemma om tio år<br />
Yngre mest öppna för egen el<br />
Skulle du i framtiden kunna tänka dig att producera din egen el<br />
(t.ex. med solpaneler).<br />
Ungefär som idag<br />
Fler<br />
Färre<br />
Vet ej<br />
9%<br />
6%<br />
28%<br />
58%<br />
80- och 90-talister<br />
60- och 70-talister<br />
40- och 50-talister<br />
16 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
30-talister<br />
82%<br />
75%<br />
62%<br />
50%<br />
17
El & boende – ytterligare perspektiv<br />
Han tror på kraft från ovan<br />
Kyrkans 3 700 byggnader är utmärkta för att fånga kraften i solen med solpaneler.<br />
Det säger ärkebiskop Anders Wejryd och väcker liv i debatten om kyrkans sol<strong>energi</strong>planer<br />
som Regeringsrätten hittills satt stopp för.<br />
Förutom att fånga sol<strong>energi</strong> förvaltar <strong>Svensk</strong>a kyrkan skog, en<br />
jättereserv för biobränsle. Och flera stift engagerar sig i vindkraft.<br />
– Teknikutvecklingen går snabbt. Det kommer inte att dröja länge<br />
förrän det finns solpaneler som inte påverkar kyrkornas utseende.<br />
Våra kyrkor har en väldigt bra takresning och de är byggda i<br />
öst-västlig riktning vilket gör dem utmärkta för ändamålet, säger<br />
Anders Wejryd.<br />
– Jag är övertygad att sol<strong>energi</strong>, biobränsle och vindkraft kommer<br />
att vara viktiga dellösningar på klimatfrågan. Klarar vi bara<br />
överföring och lagring av <strong>energi</strong>n, så finns det enorm kraft i solen,<br />
skogen och vinden.<br />
Den tyska kyrkan är ett föredöme. För några år sedan startade<br />
den ett arbete med målet att 100 kyrktak skulle täckas med pane-<br />
”En mycket viktig sak som politiker i alla länder kan bidra med är att<br />
sätta ett högre pris på koldioxid, en åtgärd som skulle snabba på den<br />
globala omställningen till nya <strong>energi</strong>källor.”<br />
ler för solceller. Idag räknar man med att mer än 700 kyrkliga<br />
byggnader i Tyskland har solelpaneler.<br />
Den svenska kyrkans 900 ekonomiska enheter är självständiga, så<br />
Anders Wejryds tankar i <strong>energi</strong>- och klimatfrågor är rekommendationer<br />
för diskussion i de fristående stiften och församlingarna.<br />
– Många inom kyrkan vill vara goda förvaltare. Därför tror jag att<br />
det finns stora möjligheter för att använda taken på kyrkobyggnaderna.<br />
Men först måste man lösa utseendet på solpanelerna och<br />
göra det ekonomiskt möjligt att bidra med el i näten.<br />
Anders Wejryd är engagerad i klimatfrågan sedan många år, då den<br />
enligt honom är en viktig global rättvisefråga. Wejryd arrangerade<br />
en interreligiös klimatkonferens, Interfaith Climate Summit, i<br />
Uppsala för några år sedan. Företrädare för de stora religionerna<br />
samlades för att tillsammans kunna påverka FN:s klimatarbete,<br />
särskilt med tanke på klimatmötet i Köpenhamn 2009.<br />
– Religioner har långa tidsperspektiv, då vi har kommande generationer<br />
i åtanke. I sådana fall är det nog inte så stor skillnad<br />
på religionerna. Vi resonerar likartat när det gäller vad som är<br />
långsiktigt gott för människor.<br />
Den högsta förvaltningsdomstolen satte stopp för installation<br />
av solpaneler på kyrkor 2007 för att de skulle minska kyrkornas<br />
kulturhistoriska värde. Fläckebo kyrka, som var pionjär, installerade<br />
därför solpanel på en intilliggande byggnad, så att kyrkan<br />
ändå kunde värmas av solen.<br />
<strong>Svensk</strong>a kyrkan är också involverad i utbyggnad av vindkraft.<br />
Lund, Härnösand, Skara, Växjö och Karlstad är några av de stift<br />
som redan tagit initiativ med vindkraft. <strong>Svensk</strong>a kyrkan förvaltar<br />
500 000 hektar skog i <strong>Sverige</strong>, vilket är en enorm reserv<br />
av biobränsle. Skara stift har även ett biogasprojekt på gång på<br />
en grisgård.<br />
– Jag tycker att politikerna borde våga stå upp litet mer för dessa<br />
långsiktiga frågor. En mycket viktig sak som politiker i alla länder<br />
kan bidra med är att sätta ett högre pris på koldioxid, en åtgärd som<br />
skulle snabba på den globala omställningen till nya <strong>energi</strong>källor.<br />
Anders Wejryds engagemang i klimatfrågan grundar sig i kyrkans<br />
viktigaste uppgift, att göra gott.<br />
– Vi gör inte anspråk på att vara några <strong>energi</strong>experter. Men vi<br />
vill bidra. Vi vill hjälpa till att skapa en bra framtid. Klimatutmaningen<br />
är en avgörande framtidsfråga för mänskligheten, säger<br />
Anders Wejryd.<br />
Majoriteten av svenskarna öppna för egen elproduktion<br />
Skulle du i framtiden kunna tänka dig att producera egen el<br />
Ja, absolut<br />
Ja, troligtsvis<br />
32%<br />
40%<br />
Nej, troligtvis inte<br />
Ärkebiskop Anders Wejryd tror på el från solen, skogen och vinden.<br />
Nej, absolut inte<br />
Vet ej<br />
18 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
19
El &<br />
transporter<br />
Under en livstid reser svensken i snitt 30 varv runt jorden och i framtiden vill<br />
svenskarna resa mer med tåg, hybrid- och elbilar.<br />
Var fjärde svensk kan tänka sig att ha en elbil inom tio år. Bland yngre är siffran<br />
högre - en av tre vill ha en elbil inom tio år. Sju av tio svenskar vill att den egna<br />
kommunen ska satsa mer på elbilar.<br />
Klimatvänliga transporter är den bästa lösningen för att minska koldioxidutsläppen,<br />
enligt svenska folket, som kan tänka sig att välja bort flyget för att ta tåget.<br />
Att ställa bilen säger svensken är den mest effektiva åtgärden för att minska<br />
utsläppen av växthusgaser.<br />
Gunnela och Lars Johansson Bergström<br />
cyklar, kör elhybrid och miljödiesel.<br />
20 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
21
El & transporter<br />
SVENSKARNA:<br />
”Mer el i transporterna räddar klimatet”<br />
Klimatvänliga transporter är den bästa lösningen för att minska koldioxidutsläppen<br />
anser svenska folket. Nära hälften kan tänka sig att välja bort<br />
semesterflyget till förmån för tåget. Sju av tio vill att den egna kommunen<br />
ska satsa mer på elbilar.<br />
Därför ökar utsläppen från transporter<br />
Mellan 1990 och 2010 minskade <strong>Sverige</strong>s utsläpp av växthusgaser<br />
med nio procent. Samtidigt ökade transportsektorns<br />
utsläpp med 32 procent. 1 Den stora ökningen beror på att<br />
resor och transporter ökar i kombination med fortsatt stor<br />
användning av fossil <strong>energi</strong>. Ökad elanvändning inom transporter<br />
är därför sannolikt en viktig del av lösningen för att<br />
möta klimatutmaningen.<br />
Transporter står idag för nära en fjärdedel av all <strong>energi</strong>användning,<br />
men nära en tredjedel av utsläppen. Elanvändningen<br />
inom transportsektorn (läs: järnvägstransporter) motsvarar<br />
cirka tre procent av sektorns totala <strong>energi</strong>användning. Samtidigt<br />
står järnvägstransporterna för bara drygt tre promille av<br />
de totala utsläppen. Övriga 99,7 procent av transportsektorns<br />
klimatutsläpp kommer från vägtrafiken, sjöfarten och flyget. 2<br />
1<br />
Trafikverket, http://www.trafikverket.se/Privat/Miljo-och-halsa/Klimat/<br />
2<br />
Energimyndigheten, Naturvårdsverket<br />
Effektivare <strong>energi</strong>användning med el<br />
Utöver lägre klimatutsläpp och renare luft finns också effektivitetsvinster<br />
att göra på ökad elanvändning i transportsektorn.<br />
Huvudförklaringen är enkel: verkningsgraden för en<br />
förbränningsmotor är i genomsnitt cirka 20 procent medan<br />
elmotorns är cirka 90 procent. I en förbränningsmotor försvinner<br />
en stor mängd <strong>energi</strong> i form av värme, istället för att<br />
omvandlas till rörelse<strong>energi</strong> som driver bilen framåt.<br />
I verkligheten behöver <strong>energi</strong>förluster i produktions- och<br />
distributionsledet också vägas in. Men även i en mer heltäckande<br />
jämförelse faller eldriften mycket väl ut. I en elbil når<br />
70 procent av den producerade <strong>energi</strong>n (elen) fram till bilens<br />
drivhjul. Motsvarande siffra för bensinbilen är mindre än 20<br />
procent.<br />
Eldrift av transporter är alltså 3-4 gånger mer effektivt än<br />
bensindrift. Samma principer gäller inte bara för jämförelse<br />
av elbilar och bensinbilar. Principen är densamma vid jämförelser<br />
mellan en buss som går på diesel eller annan förbränning<br />
i förhållande till spårvagn (som går på el), eller mellan<br />
elektrifierade tåg och tåg som drivs av ett diesellok – vilket är<br />
vanligare i vårt grannland Danmark.<br />
<strong>Svensk</strong>arna har höga förväntningar på el som en viktig del av<br />
lösningen för framtidens transporter och för att klara klimatutmaningen.<br />
Det framgår av svaren från 3 000 svenskar i denna studie.<br />
I snitt reser varje svensk fyra mil per dag, eller 30 varv runt jorden<br />
under en livstid. Det är en fyrdubbling på femtio år och i<br />
framtiden förväntar sig svenskarna att resa ännu mer. Hälften av<br />
svenskarna tror att vi reser mer om tio år jämfört med idag. Bara<br />
en av tio tror att vi kommer att resa mindre.<br />
Även här finns en stark tro på ny och grön teknik för att möta<br />
klimatutmaningen. Tre av fyra svenskar anser att klimatvänliga<br />
transportslag och drivmedel är den bästa lösningen för att minska<br />
koldioxidutsläppen. En av fem svenskar tror på minskat resande<br />
och färre transporter för att minska utsläppen som den främsta<br />
lösningen.<br />
Men svenskarna förefaller vara beredda att göra personliga uppoffringar<br />
för klimatets skull. Färre bilresor toppar listan över de<br />
åtgärder flest svenskar planerar att göra, vilket också anses vara<br />
det mest effektiva man kan göra för att minska utsläppen som<br />
privatperson.<br />
Studien visar också att nära hälften av svenskarna kan tänka sig<br />
att välja bort semesterflyget till förmån för tåget av miljöskäl.<br />
”En av fyra svenskar tror att de<br />
skaffar elbil inom tio år”<br />
När det gäller personbilarna sätter många svenskar sin tro till el<br />
som lösning för framtiden. Sju av tio svenskar vill att den egna<br />
kommunen satsar mer på elbilar. En av fyra tror att de själva skaffar<br />
en elbil inom tio år.<br />
I väntan på att den rena elbilen ska bli ett konkurrenskraftigt<br />
alternativ till förbränningsmotorn seglar hybridbilen (elmotor<br />
och förbänningsmotor) upp som det populäraste alternativet när<br />
svenska folket listar vilken miljöbil de skulle välja vid ett köp idag.<br />
Majoriteten tror på ett<br />
ökat resande<br />
Tror du att svenskarna generellt kommer<br />
att resa mer eller mindre om tio år jämfört<br />
med idag<br />
Mycket mer<br />
Något mer<br />
Oförändrat 29%<br />
7%<br />
43%<br />
Något mindre 10%<br />
Mycket mindre 2%<br />
Vet ej 9%<br />
22 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
23
El & transporter – familjer och experter reflekterar över studien>><br />
“Vad är det att resa Att byta plats<br />
Absolut inte! Att resa är att ändra sina<br />
åsikter och sina fördomar.“<br />
–- Anatole France<br />
24 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
25
El & transporter – fallstudier<br />
Familjen Tropp-Samuelsson, Linköping:<br />
“Våra resvanor<br />
bestäms uteslutande<br />
av ekonomin”<br />
I framtiden kan familjen Tropp-Samuelsson<br />
tänka sig att byta ut någon av sina<br />
tre bilar mot en miljöbil – så länge priset<br />
är det rätta. Men i luften kommer de troligen<br />
att färdas mer än idag. Möjligheten<br />
för familjen att spendera tid tillsammans<br />
när barnen har lämnat boet väger tyngre<br />
än viljan att minska klimathotet.<br />
Där familjen bor finns små möjligheter till lokaltrafik. Att både<br />
Kersti och Hans har sin egen bil är mer en nödvändighet än ett<br />
aktivt val. Den tredje är de på väg att sälja och vid nästa bilköp<br />
kan familjen tänka sig att köpa en elhybrid eller någon annan, mer<br />
klimatsmart variant. Det förutsätter dock att ekonomin tillåter.<br />
– Våra resvanor bestäms uteslutande av ekonomin. Vi väljer det<br />
färdsätt som är billigast och är det dessutom miljövänligt, är det<br />
en stor bonus, säger pappa Hans.<br />
Dottern Maria tror att hon kommer att skaffa sig en egen bil<br />
den dag hon är klar med studierna och börjar arbeta. Känslan av<br />
frihet och att inte behöva förlita sig på någon annan än sig själv<br />
överväger fördelarna med att resa kollektivt tycker hon.<br />
”Att resa tillsammans är ett sätt för oss<br />
att spendera tid med våra barn. Det<br />
är inget vi kommer att göra mindre av<br />
framöver.”<br />
Kersti Samuelsson lastar familjens dieselbil.<br />
Hans och Kersti reser ofta i arbetet och den typen av resande tror<br />
de kommer att minska i takt med att möjligheterna att arbeta<br />
på distans ökar. Vissa upplevelser går dock inte att få den digitala<br />
delen, och de tror inte att de kommer att förändra sättet de<br />
semestrar på i framtiden. Förra sommaren var hela familjen på<br />
kryssning i Medelhavet och när dotter nummer två snart flyttat<br />
hemifrån blir de gemensamma semestrarna ännu viktigare för<br />
Kersti och Hans.<br />
– Att resa tillsammans är ett sätt för oss att spendera tid med våra<br />
barn. Det är inget vi kommer att göra mindre av framöver. Och<br />
troligtvis inte heller på något annat sätt, säger Kersti.<br />
För att de skulle ta tåget istället för flyget skulle det krävas att<br />
förbindelserna förbättrades avsevärt, men i grunden tycker de alla<br />
att det är ett bekvämare sätt att färdas.<br />
– Men tyvärr verkar det inte ha hänt så mycket med tåget i <strong>Sverige</strong><br />
sedan i slutet av 1800-talet samtidigt som vägnätet och flygtrafiken<br />
moderniserats oerhört. När jag var student tog det sex<br />
timmar att ta tåget mellan Mellerud och Uppsala. Det gör det än<br />
idag, säger Hans.<br />
Familjen Johansson Bergström, Umeå:<br />
”Vi kan tänka oss att betala<br />
mer för vårt flygande”<br />
Familjen Johansson Bergström har två bilar, en elhybrid och en miljödiesel. Men så<br />
ofta de kan så cyklar eller går de. Utlandsresorna är dock inget de kommer att sluta<br />
med – behovet av sol under de mörka norrländska vintrarna är för stort.<br />
Under sommarhalvåret brukar Lars cykla<br />
till sitt arbete – en resa på 21 kilometer<br />
enkel väg. Och Gunnela brukar ofta gå<br />
de två kilometrarna till affären för att<br />
handla några matvaror. Tim, som varken<br />
har körkort eller moped, utnyttjar oftast<br />
lokaltrafiken – om än något motvilligt.<br />
– Jag vill gärna ha körkort och en egen bil<br />
en dag, men det är svårt när man lever på<br />
studiebidrag, säger han.<br />
Att förlita sig på lokaltrafiken är inte alltid<br />
det lättaste. Gunnela berättar att den<br />
lokala busslinjen nyligen slutat att stanna<br />
vid det stora köpcentrum som ligger mellan<br />
deras hem och Umeå.<br />
– Det är inte lika lätt som i storstäderna<br />
att åka kommunalt här. Det är lätt för politikerna<br />
i Stockholm att säga att vi bör<br />
resa mer kollektivt.<br />
Nästan hälften kan tänka sig att välja<br />
bort semesterflyget av miljöskäl<br />
Låt säga att du planerar en flygresa under<br />
din semester i sommar. Skulle du kunna tänka<br />
dig att av miljöskäl välja bort flygresan till<br />
förmån för till exempel tåg<br />
Lars och Gunnela är nyligen hemkomna<br />
från en semester i Mexiko. Tim kunde inte<br />
följa med, en teaterföreställning i skolan<br />
kom emellan. Men ingen i familjen har<br />
några planer på att skära ned på sina flygresor<br />
för att minska sin klimatpåverkan.<br />
– Bor man så långt norrut som vi behöver<br />
man lite D-vitamin för att undvika<br />
vinterdepressioner, menar Tim.<br />
Familjen klimatkompenserar mer än<br />
nog genom att vara självhushållande på<br />
elektricitet, enligt Lars, som dock inte är<br />
främmande för att börja betala extra för<br />
sitt flygande i framtiden.<br />
Ingen i familjen tror att svenskarna<br />
kommer att förändra sina resemönster i<br />
någon större utsträckning de närmaste<br />
åren – istället sätter de sitt hopp till mer<br />
<strong>energi</strong>effektiva färdmedel. Lars ser dock<br />
Ja, absolut<br />
Ja troligtvis<br />
29%<br />
17%<br />
Vet ej 8%<br />
Nej , absolut<br />
inte 11%<br />
en möjlighet för tågresor och kryssningar<br />
att öka i popularitet och att lokala upplevelser<br />
blir vanligare.<br />
– Se bara på Hurtigrutten, det är en<br />
enorm naturupplevelse bara några tiotals<br />
mil bort, på många sätt minst lika bra<br />
som Kanarieöarna. Sonen Tim har dock<br />
svårt att se att han skulle välja Norge<br />
framför något mer avlägset resmål.<br />
– Miljön i all ära, men man måste leva<br />
också, konstaterar han.<br />
”Det är inte lika lätt som i<br />
storstäderna att åka kommunalt<br />
här. Det är lätt för politikerna<br />
i Stockholm att säga att<br />
vi bör resa mer kollektivt.”<br />
Nej , troligtvis inte 36%<br />
26 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
27
El & transporter – experten<br />
Elbilen mest populär bland yngre<br />
Tror du att du kommer att köpa en<br />
elbil inom en tioårsperiod<br />
experten:<br />
”Det behövs fler klimatvänliga sätt att resa”<br />
Elbilen är en betydande del av lösningen på klimatutmaningen. Sju<br />
av tio svenskar vill att deras kommun köper in elbilar. Vad beror det<br />
på att försäljningen av elbilar inte kommer igång<br />
80-90-<br />
talister<br />
31%<br />
Ja<br />
60-70-<br />
talister<br />
23%<br />
40-50-<br />
talister<br />
18%<br />
Ja<br />
Ja<br />
– Än så länge är elbilarna för dyra för de vanliga konsumenterna,<br />
säger Henrik Wingfors, <strong>Svensk</strong> Energis expert på elfordon.<br />
På kort sikt handlar det om att demonstrera elbilen och bygga<br />
laddstationer.<br />
– Ökad synlighet är en del av omställningen. Det behövs också<br />
fler incitament för att äga elbil. På litet längre sikt är det inte rimligt<br />
att miljöbilsdefinitionen tillåter fossila bränslen. Och kommunerna<br />
måste redan nu planera för sin nyckelroll – nämligen<br />
att ge plats åt infrastruktur som laddstationer, biogasstationer och<br />
fungerande kollektivtrafik, säger Henrik Wingfors.<br />
Klart är att transporter är en betydande <strong>energi</strong>- och utsläppsutmaning.<br />
Men att minska resandet skulle vara lösningen tror inte<br />
svenskarna på. De anger istället mer klimatvänliga transportslag<br />
och drivmedel som vägen framåt.<br />
Idag körs över 90 procent av personbilarna på fossila bränslen.<br />
Regeringen har som mål att fordonsflottan ska vara fossiloberoende<br />
år 2030.<br />
Hybridbilen är mest populär bland kvinnor då var fjärde kvinna<br />
väljer att helst köra en sådan. Detta medan 31 procent av männen<br />
föredrar diesel. Henrik Wingfors förklarar:<br />
– Det är väntat att hybriden kommer så högt. Elbil är ett för<br />
oprövat och dyrt kort. Vi är fortfarande inne i långfärdstänkande<br />
när det kommer till bil, trots att snittresan är kortare än 5 mil per<br />
dag och långresorna per år är få. Här överskattar konsumenter<br />
sina resbehov. Hybridbilen blir därför ett tryggt alternativ. Diesel<br />
är tryggt och i alla fall lite miljövänligare.<br />
En annan utmaning är de tunga transporterna. Det finns kapacitetsbrist<br />
inom järnvägen och att bygga bort flaskhalsar är en<br />
förutsättning. Ett mer fantasifullt, men billigare alternativ än ny<br />
järnväg, är att sätta upp kontaktledningar längs motorvägarna för<br />
ellastbilar. Något som just nu utreds av Trafikverket.<br />
Inställningen till tåg som alternativ är annars positiv då närmare<br />
varannan svensk kan tänka sig att byta ut flygresor mot tåg. Något<br />
motsägelsefullt är 80- och 90-talisterna den grupp som är minst<br />
benägna att ge upp flyget, trots att de annars är de som är mest<br />
öppna för beteendeförändringar.<br />
– Jag är övertygad om att det har med upptäckarlust att göra och<br />
att yngre generationer till naturen är mer rörliga. Det är inget<br />
man ska försöka stoppa. Det positiva är att unga gör klokare <strong>energi</strong>val<br />
i andra sammanhang.<br />
Kollektivtrafik är en ytterligare pusselbit. En aspekt som lätt<br />
glöms bort i debatten är skillnaderna mellan landsbygd och storstad.<br />
I storstaden finns inbyggda tidsincitament. Det vill säga,<br />
man slipper sitta i bilkö. På orter som inte är lika täta är förhållandena<br />
ofta de omvända, alltså, det tar längre tid att åka kollektivt.<br />
– Jag tror på vardagsnära lösningar som mer hjälper än stjälper, säger<br />
Henrik. Om två personer samåker idag får de totalt sett halva<br />
milersättningen jämfört med om de hade tagit varsin bil. Det<br />
finns inget skatteincitament att samåka. Den offentliga sektorn<br />
kan också göra annat, som inte kostar. I Norge får till exempel<br />
elbilar köra i bussfilen.<br />
Men, om allt från personbilar till tunga fraktfordon ska drivas av<br />
el, kommer då inte behovet av el bli enormt<br />
– Produktionen kommer inte att behöva ökas märkbart. Utfasningen av den<br />
klassiska glödlampan innebär en besparing om två TWh per år. Det motsvarar<br />
670 000 bilar som kör 1500 mil per år. Det är mindre än två procent<br />
av <strong>Sverige</strong>s elanvändning. Det tar oss inte hela vägen till målet år 2030, men<br />
en bra bit i alla fall.<br />
– År 2030 kommer våra resbehov inte att vara så mycket mer annorlunda<br />
än idag, men sätten att resa miljövänligt blir fler. Kollektivtrafiken känns<br />
som om du redan kommit hem: trivsamt, ombonat och bekvämt. Jag hoppas<br />
också att alla stora städer blir cykelstäder och att även flygplan drivs med<br />
biobränslen.<br />
Henrik Wingfors är ansvarig för <strong>energi</strong>effektivisering och elfordon på <strong>Svensk</strong> Energi.<br />
Henrik har tidigare arbetat på Näringsdepartementet med bland annat <strong>energi</strong>effektivisering<br />
och miljöfrågor.<br />
Unga:<br />
”Gärna resa mer -<br />
helst klimatvänligt”<br />
Unga svenskar tror att de kommer<br />
resa mer i framtiden jämfört med<br />
äldre generationer. Om tio år kör tre<br />
av tio unga gärna i en elbil.<br />
När det gäller synen på framtidens resande utmärker sig den<br />
yngre generationen födda på 80- och 90-talen i sin tro att de<br />
kommer resa mer i framtiden. Sex av tio 80- och 90-talister<br />
tror att de kommer att resa mer om tio år än de gör idag.<br />
En förklaring till de ungas reseintresse har förstås att göra<br />
med livssituationen: att vilja resa och upptäcka världen är<br />
en del av att vara ung. De unga vill gärna resa klimatvänligt.<br />
45 procent av de som uppger att de är beredda att byta<br />
bort flygresor mot andra transportsätt, till exempel tåg, av<br />
miljöskäl.<br />
De unga har generellt en mer utbredd tro på el som lösning<br />
när det gäller framtidens färdmedel. Tre av tio unga<br />
tror att de kommer att köpa en elbil om tio år, fler än äldre<br />
generationer.<br />
28 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
29
El & jobb<br />
Nio av tio svenskar tror att priset på el är viktigt för industrin. Drygt hälften av svenskarna anser till och med att priset är ”mycket viktigt”.<br />
Sju av tio svenskar tycker att elproduktionen ska byggas ut för att stärka svenska företags konkurrenskraft. Fyra av tio är positiva till att<br />
bygga ut elproduktionen för att även kunna exportera svensk el. Mer än hälften av svenskarna menar samtidigt att <strong>Sverige</strong> ska vara ett<br />
föregångsland och minska koldioxidutsläppen i snabbare takt än omvärlden.<br />
30 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
31
El & jobb<br />
SVENSKARNA:<br />
”Billig och klimatvänlig el<br />
kan rädda jobben i <strong>Sverige</strong>”<br />
El och inte minst priset på el är mycket viktigt för industrin och jobben, anser<br />
svenska folket. Två av tre tycker att elproduktionen ska byggas ut för att<br />
kunna stärka svenska företags konkurrenskraft.<br />
De flesta svenskarna (91 %) tror att priset på el är viktigt för industrin.<br />
Drygt hälften av svenskarna anser till och med att priset<br />
på el är ”mycket viktigt” för industrin i <strong>Sverige</strong>. Detta i ett relativt<br />
pessimistiskt läge, där svenskarna väntar sig att fler svenska<br />
företag kommer att flytta utomlands och färre utländska företag<br />
etablerar sig i <strong>Sverige</strong>.<br />
Det visar studien som gjorts bland 3 000 svenskar. Vad den mycket<br />
starka tilltron till billig svensk el för industrin beror på bör<br />
utredas vidare.<br />
Tron på elens betydelse verkar djupt rotad hos svenskarna. Två av<br />
tre tycker att elproduktionen bör byggas ut för att stärka svenska<br />
företags konkurrenskraft. Fyra av tio är även positiva till en utbyggnad<br />
av elproduktionen för att kunna exportera svensk el.<br />
Generellt vill en majoritet av svenskarna att svensk industri ska<br />
föregå med gott exempel. Fler än varannan, 55 procent, anser<br />
att industrin i <strong>Sverige</strong> bör minska koldioxidutsläppen i snabbare<br />
takt än omvärlden. Tre av tio anser inte att <strong>Sverige</strong> bör minska<br />
koldioxidutsläppen snabbare än omvärlden.<br />
Istummen upp för ren svensk el vid Facebooks etablering i Luleå.<br />
Det kan finnas risk för att svenskarna har en övertro till betydelsen<br />
av billig svensk el. Den alltmer internationella elmarknaden<br />
gör att elpriserna jämnas ut länderna emellan. Det kan skapa en<br />
besvikelse på effekterna av internationaliseringen av elmarknaden<br />
och kanske en förväntan på lägre skatt för el för att behålla<br />
konkurrensfördelen.<br />
Tre av fyra vill se industrin<br />
i <strong>Sverige</strong> växa, även om<br />
den kräver mycket el<br />
Vilket av följande stämmer bäst in<br />
på din uppfattning om hur industrin<br />
i <strong>Sverige</strong> bör utvecklas framöver<br />
Industrin i <strong>Sverige</strong><br />
bör växa även om den<br />
kräver mycket el<br />
”Det kan finnas risk för att svenskarna<br />
har en övertro till betydelsen av billig<br />
svensk el.”<br />
73%<br />
El viktig för traditionell industri…<br />
Basindustrins företrädare menar att de behöver tillgång till el<br />
till konkurrenskraftiga priser för att klara sig bra på världsmarknaden.<br />
Bakgrunden är att skogen, kemin, gruvorna och<br />
stålet använder nästan 40 TWh elkraft, en fjärdedel av <strong>Sverige</strong>s<br />
totala elanvändning, per år.<br />
Elen är således en stor kostnadspost för den svenska basindustrin,<br />
som sysselsätter 400 000 svenskar och står för en dryg<br />
fjärdedel av <strong>Sverige</strong>s exportintäkter.<br />
Därför arbetar industrin hårt för att få bygga ut kraftproduktionen,<br />
även kärnkraften, i <strong>Sverige</strong>. Tanken är att ökad<br />
elproduktion ger ett lägre och mer stabilt elpris.<br />
”Luleå vann etableringen av Facebooks<br />
datacenter i hård konkurrens. Stabil<br />
tillgång på el genererad av vattenkraft<br />
angavs som en viktig orsak till att valet<br />
föll på just Luleå. ”<br />
…och ren el för framtidens industri<br />
Facebook bygger sitt tredje datacenter i Luleå. Det blir företagets<br />
första i Europa och kommer att serva över 800 miljoner<br />
Facebookanvändare när det är färdigt 2014.<br />
Serverhallarna, stora som fyra fotbollsplaner, är den enskilt<br />
största företagsinvesteringen i Luleå sedan stålverket etablerades<br />
1940, enligt kommunalrådet.<br />
Luleå vann etableringen av Facebooks datacenter i hård konkurrens.<br />
Stabil tillgång på el genererad av vattenkraft angavs<br />
som en viktig orsak till att valet föll på just Luleå.<br />
Facebooks nya datacenter i Luleå är resultatet av en megatrend<br />
i världen där användningen av sociala medier och olika<br />
former av e-handel växer mycket snabbt. Därför byggs stora<br />
datacentra på lämpliga platser som kan ta hand om den<br />
exploderande stora mängd bilder och filmer som skickas via<br />
internet.<br />
Facebooks anläggning i Luleå har elbehov jämförbart med<br />
en mindre stad eller ett stålverk. I Luleås fall kommer det<br />
nya datacentret ha en effekt på upp till 120 megawatt för att<br />
driva servrarna. Hur många megawatt-timmar el per år det<br />
blir är ännu inte känt.<br />
Vet ej 17%<br />
Industrin i <strong>Sverige</strong> bör inte växa<br />
eftersom den kräver mycket el 10%<br />
32 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
33
El & jobb – familjer och experter reflekterar över studien >><br />
“Det som skiljer en människa från<br />
en annan är inte enbart förmåga…<br />
det är <strong>energi</strong>.“<br />
–- Thomas Arnold<br />
(Bild kommer)<br />
34 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
35
El & jobb – fallstudier<br />
Två av tre är för att bygga ut<br />
elproduktionen för att stärka<br />
svenska företags konkurrenskraft<br />
Stämmer<br />
mycket bra<br />
33%<br />
Stämmer<br />
ganska<br />
dåligt<br />
18%<br />
Hur väl instämmer du i följande påstående<br />
– Elproduktionen i <strong>Sverige</strong> bör byggas ut för att svenska<br />
företags internationella konkurrenskraft ska öka<br />
Familjen Tropp-Samuelsson delar svenskarnas syn att el är viktigt för industrin.<br />
Stämmer<br />
ganska bra<br />
33%<br />
Vet ej<br />
10%<br />
Stämmer<br />
inte alls<br />
7%<br />
Familjen Tropp-Samuelsson, Linköping:<br />
“Elpriset är viktigt för industrin”<br />
Frågan om ett lågt elpris är viktigare än en hållbar framtid är ett dilemma som<br />
delar generationerna i familjen Tropp-Samuelsson. Att elpriset har en avgörande<br />
inverkan på den svenska tillväxten är de däremot helt överrens om.<br />
Dottern Maria är inte främmande för att höja elpriserna för<br />
att få den svenska industrin att producera mindre och därmed<br />
lindra den påverkan som de har på miljön. Det är inget som<br />
hon tror skulle ha någon inverkan på henne, åtminstone inte<br />
på kort sikt.<br />
Pappa Hans, å sin sida, tycker att vi behöver producera mer el<br />
än idag för att <strong>Sverige</strong> ska stå sig i den internationella konkurrensen.<br />
De som vill begränsa <strong>energi</strong>ns utbyggnad finner alltid<br />
argument menar han.<br />
– Först var det utbyggnaden av vattenkraft i Norrlandsälvarna<br />
som var farliga, sedan kärnkraft. Nu är det koldioxidutsläppen<br />
som är boven, säger Hans.<br />
Att ett lågt elpris är en nyckelfaktor för <strong>Sverige</strong>s konkurrenskraft<br />
är de alla eniga om.<br />
– Det är svårt att utlokalisera vården, säger Kersti.<br />
Maria, som planerar att bli psykolog, tror att det ekonomiska<br />
läget i <strong>Sverige</strong> kommer att vara ungefär som idag när det är dags<br />
för henne att ta plats på arbetsmarknaden.<br />
Alla i familjen Tropp-Samuelsson anser att <strong>Sverige</strong> ligger långt<br />
fram på miljöområdet. Och det räcker bra så, tycker de.<br />
– Dramatiska förändringar som sätter vår industri i en dålig<br />
konkurrenssituation är inte jag beredd att göra, säger Kersti.<br />
– Ingen kan göra allt själv, och <strong>Sverige</strong> är ett för litet land för att<br />
påverka på egen hand, tycker Maria. Jag tycker egentligen inte<br />
att man ska behöva tänka så om <strong>Sverige</strong>, att vår insats inte gör<br />
skillnad. Men det gör jag.<br />
Familjen Johansson Bergström, Umeå:<br />
“Alternativa <strong>energi</strong>källor är lösningen”<br />
Medlemmarna i familjen Johansson Bergström har alla en ljus syn<br />
på <strong>Sverige</strong>s ekonomiska framtid. Och att landet samtidigt är ett<br />
föredöme på miljöområdet väcker stolthet.<br />
– Vi måste ju fortsätta producera för att kunna leva i ett välfärdssamhälle,<br />
säger Gunnela som svar på frågan om hon tycker att<br />
<strong>Sverige</strong> bör höja sina elpriser för att få svensk industri att ställa<br />
om sin produktion.<br />
– Lösningen är istället att främja användandet av alternativa <strong>energi</strong>källor,<br />
tror Lars.<br />
Om sin generations ekonomiska framtid vågar sonen Tim inte<br />
sia allt för mycket, för det är hans kunskaper för låga – men han<br />
tror ändå att han inte kommer att få det sämre än sina föräldrar<br />
när han blir äldre.<br />
– Det oroar mig lite att så många företag lämnar <strong>Sverige</strong>. Jag har<br />
lite svårt att se vart nästa Ikea kommer ifrån.<br />
Både Lars och Gunnela är stolta över att leva i ett land som<br />
ligger i framkant i <strong>energi</strong>- och miljöfrågor. De tycker definitivt att<br />
<strong>Sverige</strong> bör fortsätta att ligga steget före, även om det innebär att<br />
miljökraven är hårdare på de svenska företagen än deras utländska<br />
konkurrenter.<br />
– Vi har kommit ganska långt, och det tycker jag är oerhört viktigt<br />
och bra för oss. Jag tror dessutom att det kan bli en konkurrensfördel<br />
för oss i framtiden, säger Lars innan Gunnela tar vid:<br />
– Med lågt elpris har våra företag råd att producera och skapa<br />
arbetstillfällen. Jag ser inte hur det skulle kunna vara dåligt,<br />
säger Hans.<br />
Kersti tror att tillverkningsindustrin kommer att lämna <strong>Sverige</strong><br />
i större utsträckning än idag. Men sina egna jobb är de inte<br />
oroliga för.<br />
”Först var det utbyggnaden av vattenkraft<br />
i Norrlandsälvarna som var farliga, sedan<br />
kärnkraft. Nu är det koldioxidutsläppen<br />
som är boven.”<br />
– Samhället har ju blivit bättre och bättre i princip oavbrutet sedan<br />
vår tideräkning började. Det vore maximal otur om det skulle<br />
börja vända just nu, säger Tim.<br />
Tim planerar att bli lärare och är inte orolig för att inte hitta<br />
jobb. Han tror att det kan bli svårare för de som söker sig till<br />
tillverkande företag.<br />
– Jag känner mig faktiskt stolt över det, jag tycker det är jättekul<br />
att <strong>Sverige</strong> är en föregångare.<br />
”<strong>Sverige</strong> bör fortsätta ligga steget före<br />
när det gäller miljökrav på företag.”<br />
36 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
37
El & jobb – experten<br />
experten:<br />
”Koldioxidfri <strong>energi</strong> måste vara billigare!”<br />
Politikerna måste bli bättre på att hjälpa till att göra koldioxidfri<br />
<strong>energi</strong> billigare. Då kan vi lösa den stora klimatutmaningen. Det<br />
menar <strong>Sverige</strong>s främste <strong>energi</strong>ekonom, professor Lars Bergman,<br />
avgående rektor vid Handelshögskolan i Stockholm.<br />
Yngre inte lika positiva till<br />
växande elintensiv industri<br />
Vad är din uppfattning om industrins utveckling<br />
i <strong>Sverige</strong><br />
Industrin bör inte<br />
växa, eftersom den<br />
kräver mycket el<br />
80- och 90-talister<br />
Industrin bör<br />
växa, även<br />
om den kräver<br />
mycket el<br />
Industrin bör inte<br />
växa, eftersom den<br />
kräver mycket el<br />
40- och 50-talister<br />
58% 81%<br />
Industrin bör<br />
växa, även<br />
om den kräver<br />
mycket el<br />
Lars Bergman har arbetat med frågan om <strong>energi</strong> och ekonomisk<br />
tillväxt under hela sin karriär. Han är ordförande i Ingenjörsvetenskapsakademins<br />
expertgrupp för <strong>energi</strong>politiska vägval och<br />
ordförande i The International Association for Energy Economics<br />
(IAEE).<br />
Att el till bra pris är viktigt för jobben, det är Lars Bergman helt<br />
överens med svenskarna om. Undersökningen i denna studie visar<br />
att nio av tio svenskar bedömer att elpriset är viktigt för industrin<br />
i <strong>Sverige</strong>.<br />
– Det är helt rätt tänkt när det gäller den elintensiva basindustrin.<br />
Men svensk basindustri har inte längre några särskilda fördelar av<br />
ett lågt elpris då priserna sätts på en nordisk och snart nordeuropeisk<br />
marknad. Även utan denna integration hade svenska elpriser<br />
närmat sig omvärldens.<br />
Studien visar även att sex av tio svenskar bedömer att svensk el<br />
är klimatvänlig.<br />
– Ja, <strong>Sverige</strong> har ett av världens mest koldioxidsnåla elsystem.<br />
Det gäller att klara av att fortsätta ha det så. Men så länge frågan<br />
om kärnkraften är olöst är det svårt att se hur det ska gå. Kärnkraften<br />
är extremt känslig och splittrar partierna internt vilket<br />
gör politikerna handlingsförlamade. Jag tycker att det är brist på<br />
ledarskap att inte kunna forma opinion och fatta trovärdiga beslut<br />
om <strong>energi</strong>n, som är så viktig för både ekonomin och klimatet,<br />
säger Lars Bergman.<br />
Världens beroende av kol, gas och olja genomsyrar nästan alla<br />
samhällen. Att ersätta detta under några decennier är en industriell<br />
omställning som medför kostnader som saknar motstycke.<br />
– Jag vågar inte ens räkna på det. Det kommer att kosta så mycket<br />
att lösningen på den här utmaningen ligger i att hitta det som<br />
kostar minst. Tankesättet är hämtat ur den ekonomiska teorin.<br />
– Individer, hushåll, företag och organisationer väljer det som kostar<br />
minst. Om vi med ekonomiska styrmedel hjälper till att göra<br />
till exempel koldioxidsnåla transporter, uppvärmning och industriproduktion<br />
billigare, så kommer omställningen att gå snabbt.<br />
När det blir billigare med koldioxidfri <strong>energi</strong> så väljer man det.<br />
– Ingen är egentligen emot det här synsättet, när de ställs inför<br />
frågan hur vi ska lösa klimatutmaningen.<br />
Ändå är det svårt att skapa bra incitament och stödsystem, enligt<br />
Lars Bergman, som ställer två viktiga krav på dem. Åtgärderna<br />
måste vara långsiktiga och de ska inte vara specifika, utan generella.<br />
– Tydlighet och långsiktighet är avgörande för stora investeringar.<br />
Ta kärnkraften till exempel. Jag är övertygad om att eftersatt underhåll<br />
och driftstopp av kärnkraftverk i <strong>Sverige</strong> beror på osäkerheten<br />
kring deras framtid.<br />
– Det andra misstaget är att fatta beslut om specifika incitament.<br />
Ta till exempel stödet till etanolbilarna här i <strong>Sverige</strong> som skapade<br />
en flotta av törstiga oekonomiska bilar. Generella incitament för<br />
minskade koldioxidutsläpp är mycket bättre inom alla områden.<br />
Det ger en dynamisk teknisk utveckling som är snabb.<br />
Även om Lars Bergman är bekymrad över att den största frågan,<br />
den om kärnkraften, fortfarande är olöst, så är han optimistisk.<br />
– Att på kort tid stänga ned kärnkraft eller lägga ned kolanvändningen<br />
i världen, det går inte. Men att dra ut tidshorisonten och<br />
sätta upp mycket tydliga ekonomiska incitament för ny teknik,<br />
det kan gå.<br />
Professor Lars Bergman är en av <strong>Sverige</strong>s och världens främsta<br />
experter på <strong>energi</strong>ekonomi. Han har skrivit avhandling i ämnet, är vice<br />
ordförande i The International Association for Energy Economics och<br />
är ordförande i Ingenjörsvetenskapsakademins expertgrupp för <strong>energi</strong>politiska<br />
vägval. Lars Bergman är avgående rektor på Handelshögskolan<br />
i Stockholm och är inte knuten till något företag eller annat särintresse.<br />
Unga:<br />
”<strong>Sverige</strong> bör vara<br />
ett föregångsland”<br />
De unga ser i mindre utsträckning betydelsen<br />
av el för att skapa jobb och välfärd jämfört<br />
med äldre generationer. 80- och 90-talister är<br />
också mest skeptiska till att svensk elproduktion<br />
är klimatvänlig.<br />
Inom i stort sett varje fråga i studien minskar den positiva synen på el inom<br />
industrin ju yngre de tillfrågade är. Det gäller oavsett om frågan handlar<br />
om elproduktionen ska öka eller minska, byggas ut för att stärka svenska<br />
företags konkurrenskraft, byggas ut för att exporteras till andra länder eller<br />
hur viktigt elpriset är för industrin.<br />
Även när det gäller frågan om svensk elintensiv industri överhuvudtaget<br />
bör växa går en tydlig ålderstrend. Bara sex av tio 80- och 90-talister<br />
instämmer i uppfattningen att svensk industri bör växa även om den kräver<br />
mycket el, medan åtta av tio 30-talister håller med om detta.<br />
Den ungas högre tveksamhet till el kan sannolikt spåras till att färre unga<br />
uppfattar svensk el som klimatvänlig. 58 procent av 80- och 90-talisterna<br />
anser att svensk el är klimatvänlig, jämfört med 67 procent av 30-talisterna.<br />
De unga anser också i högre utsträckning att <strong>Sverige</strong> bör vara ett<br />
föregångsland för att minska koldioxidutsläppen.<br />
38 LADDA SVERIGE LADDA SVERIGE<br />
39
<strong>Ladda</strong> <strong>Sverige</strong><br />
Varje dag, timme och minut producerar, säljer och levererar vi en<br />
produkt som få människor kan tänka sig att leva utan – el. Trots att<br />
elen skapar bekvämlighet, trygghet, ljus och bättre livsvillkor, och trots<br />
att elen i många fall anses vara den bästa lösningen för att möta<br />
klimatutmaningen, är både elen och elföretagen ofta ifrågasatta.<br />
<strong>Ladda</strong> <strong>Sverige</strong> är ett initiativ från <strong>Svensk</strong> Energi - elbranschens samlade<br />
röst – med syfte att sprida kunskap om el och elanvändning.<br />
Projektets uttalade mål är att de flesta svenskar på några års sikt ska<br />
känna till att svensk el produceras på ett klimatneutralt sätt och att el<br />
är en bra lösning för många av samhällets behov.<br />
Ett första steg är att ta reda på hur de privata elanvändarna ser<br />
på sin elanvändning, och hur de ser på elens roll för att möta<br />
klimatutmaningen. Resultatet presenteras i den här studien som<br />
bygger på intervjuer med 3 000 svenska elanvändare våren 2012.<br />
Tydligt är att det finns ett stort behov av kunskap. Vi är övertygade om<br />
att ökad kunskap om elens roll skapar både nöjdare och mer medvetna<br />
elanvändare samt främjar utvecklingen mot ett hållbart samhälle.<br />
Malin Thorsén, projektledare <strong>Ladda</strong> <strong>Sverige</strong><br />
Tel: 08 – 677 25 00<br />
E-post: malin.thorsen@svensk<strong>energi</strong>.se<br />
40 LADDA SVERIGE<br />
<strong>Svensk</strong> Energi – 101 53 Stockholm • Besöksadress: Olof Palmes Gata 31<br />
Tel: 08 – 677 25 00 • Fax: 08 – 677 25 06<br />
E-post: info@svensk<strong>energi</strong>.se • Hemsida: www.svensk<strong>energi</strong>.se