Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det finns i landet nätverk som arbetar med denna problematik. Nätverket Komtemåtta 36 som<br />
bildades 2005 har målsättningen att medverka till ökad kunskap och medvetenhet om<br />
genusfrågor inom folkbildningen, att vara <strong>ett</strong> forum där verksamma inom folkbildningen kan<br />
samtala och utbyta erfarenheter <strong>kring</strong> genuspedagogiska frågor, att uppmärksamma vikten av<br />
en jämställd arbetsmiljö för anställda och deltagare inom folkbildningen. Faktum är att<br />
folkbildningsrådet stöder en nätverkssida ”folkbildningsnätet” som särskilt behandlar<br />
genusfrågor.<br />
Där finns även redovisade en rad forsknings- och utvecklingsprojekt som behandlar<br />
genusfrågan, vilket gör det en smula egendomligt att man inte i de olika partnerskapen, med<br />
dess vuxenpedagogiska aktiviteter, försökt knyta an till den verksamhet som bedrivs i många<br />
av landets folkhögskolor. Det är emellertid inte helt oproblematiskt eftersom forskning visar<br />
att folkbildningen under 1900-talet i stora delar varit könsneutral. Folkbildningen har ofta<br />
diskuterat och tagit hänsyn till exempelvis klassfrågor, medan man inte i lika stor utsträckning<br />
har problematiserat verksamheten utifrån kön. Forskare menar också att själva<br />
folkbildningsbegreppet och det man menar med folkbildning utgått från en könsneutral<br />
ansats 37 .<br />
Vi har hittills diskuterat olika sätt att hantera genusproblematiken dels <strong>ur</strong> <strong>ett</strong> participatoriskt,<br />
dels <strong>ur</strong> <strong>ett</strong> expert eller byråkratiskt perspektiv. Partnerskapen har också arbetat på lite olika<br />
sätt och frågan är om d<strong>ett</strong>a l<strong>ett</strong> fram till originella lösningar.<br />
I People delprojekt Söderhamn har man haft <strong>ett</strong> intressant pedagogiskt angreppssätt, som går<br />
under benämningen <strong>yrkesbaserat</strong> lärande (YBL). I vilken utsträckning har man då använt<br />
denna ansats för att motverka könsdiskriminering på arbetsmarknaden Enligt vår åsikt har<br />
man inte fullt ut utnyttjat denna möjlighet. Eftersom man haft, en vad vi kallar, <strong>ett</strong> underifrån<br />
perspektiv fick de inblandade studerande själva bearbeta problematiken. Resultatet var ganska<br />
bra, man lyckades ju få fram kvinnor som fick anställning i typiskt mansdominerade yrken.<br />
Men verksamheten skulle kanske ha fått tydligare efterföljare om CFL i Söderhamn använt<br />
erfarenheterna i hela sitt k<strong>ur</strong>sutbud eftersom de är stora anordnare av vuxenutbildning i<br />
regionen.<br />
AFFLA kan inte anses ha genomfört utbildningar som uppvisar tecken på <strong>ett</strong> nytänkande <strong>ur</strong><br />
<strong>ett</strong> <strong>genusperspektiv</strong>. Möjligen kan de uppmärksammas för att de lyckades rekrytera så pass<br />
många kvinnliga deltagare i KY-utbildningen för sprängämnestekniker. ACCESS har<br />
onekligen satsat på <strong>ett</strong> nytänkande när det gäller de s.k. OCN poängen, <strong>ett</strong> försök att validera<br />
informellt lärande. Problemet är att få dessa k<strong>ur</strong>spoäng accepterade att gälla nationellt. Som<br />
36 Komtemåtta" var en pedagogisk skapelse på Kvinnliga Medborgarskolan Fogelstad. Det var en låtsaskommun<br />
där deltagarna fick olika roller och skaffade sig kunskaper och insikter om h<strong>ur</strong> demokrati fungerar för att själva<br />
kunna bli aktiva samhällsmedborgare. Tillvägagångssättet var vanligt på många folkhögskolor under senare<br />
delen av 1880-talet. Namnet Komtemåtta har valts för att synliggöra det pedagogiskt nyskapande arvet från<br />
Fogelstad. Kvinnliga medborgarskolan på Fogelstad var en unik folkhögskola för kvinnor, som drevs mellan<br />
1925 och 1954. En av skolans grundtankar var att kvinnor från alla samhällsklasser skulle lära av varandra för att<br />
på bästa sätt kunna utöva sitt nyvunna medborgerliga inflytande, kvinnorna hade ju fått rösträtt 1921. I gruppen<br />
<strong>kring</strong> skolan och tidskriften ingick flera kända namn som Elin Wägner, Kerstin Hesselgren, Emilia Fogelklou<br />
och Siri Derkert, men också kvinnor som orättvist glömts bort t.ex. Elisabeth Tamm, Honorine Hermelin och<br />
Ada Nilsson. Fogelsta säteri ligger 2 mil från Katrineholm i Sörmland.<br />
37 Karin Nordberg & Kerstin Rydbeck (red), 2001, Folkbildning och genus – det glömda perspektivet, Mimer nr<br />
1/02<br />
29