Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
Erfarenheter kring yrkesbaserat lärande ur ett genusperspektiv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I alla UP framträder <strong>ett</strong> tänkande om könsroller men som endast i begränsad utsträckning<br />
leder till konkreta aktiviteter inom respektive UP. Man gör inte genomgående någon klar<br />
skillnad mellan begreppen kön och genus. Låt oss granska de olika partnerskapen i samma<br />
ordning som vi tillämpat under förgående avsnitt: People delprojekt Söderhamn,<br />
AFFLA, ACCESS samt FRAMTIDSMÖTET.<br />
I People Söderhamn framkom det mycket tydligt att det fanns en manlig könsmaktordning på<br />
alla undersökta företag som ingick i partnerskapet. Med det menas att det var <strong>ett</strong> slags<br />
normalläge som alla visste om och som man i bästa fall kunde skoja om. Projektledaren ansåg<br />
att problematiken borde lösas genom <strong>ett</strong> underifrån perspektiv, det som Nott kallar <strong>ett</strong><br />
deltagande demokratiskt sätt och inte genom att vidta byråkratiska åtgärder enligt förslag från<br />
experter. Man ville inte lyfta ut jämställdhet som en separat fråga utan försökte få det<br />
integrerat i det pågående utvecklingsarbetet genom att använda en ”situationsanpassad<br />
strategi”, samt att man ville undvika att betrakta kvinnor som en speciell kategori.<br />
Vi ville inte placera kvinnorna för sig, skilt från verksamheten, utan utgå från den<br />
aktuella situationen. (projektledare, People Söderhamn)<br />
Det är <strong>ett</strong> ställningstagande som inte är oproblematiskt. Är det en effektivare strategi att<br />
anlägga <strong>ett</strong> underifrån perspektiv jämfört med att använda sig av byråkratiska metoder där<br />
verktygen i sig betraktas som oproblematiska. Skall man kvotera fram kvinnor till olika<br />
befattningar eller skall man tillsätta efter meriter Men om vi är överrens om att en<br />
könsmaktordning gäller, kan en kvinna under sådana premisser skaffa sig de nödvändiga<br />
meriterna H<strong>ur</strong> ser det ut i övriga UP vi studerat<br />
Går vi till AFFLA är det klart att man i Kompetensstegen, Borlänge, inte nämnvärt har<br />
engagerat sig i denna fråga. Det var inte något som behandlades i någon av<br />
utbildningsverksamheterna, varken i k<strong>ur</strong>sen för vårdbiträden eller i handledarutbildningen. I<br />
delprojektet KY-utbildning för sprängämnestekniker, Masugnen Lindesberg, verkar det dock<br />
som om att man framgångsrikt lyckats rekrytera kvinnor i <strong>ett</strong> mansdominerat yrke. Det är<br />
förtjänstfullt särskilt som att man använt sig av en pedagogisk strategi liknande den i People<br />
Söderhamn, nämligen att utgå från yrkesverksamheten och efter behov föra in teori. En<br />
strategi som i People Söderhamn benämndes <strong>yrkesbaserat</strong> lärande (YBL).<br />
I partnerskapet ACCESS har det funnits en stark betoning på köns- och genusbegreppen, även<br />
om det i intervjuerna framkom en glidande uppfattning om vad dessa begrepp står för. Mycket<br />
av deras arbete har varit inriktat mot att stärka unga kvinnors uppfattningar om sig själva<br />
genom olika former av coaching både i partnerskapet ACCESS och i dess efterföljare SALT. I<br />
de k<strong>ur</strong>ser som Urkraft Service AB tillhandahållit har det visat sig att kvinnorna har en svag<br />
självbild. Partnerskapet SALT har bland annat tagit hjälp av Kvinnoforum som ansvarat för<br />
en k<strong>ur</strong>s om genus och könsmässig snedfördelning i vissa yrkesinriktningar. Avsikten har varit<br />
att personalen skall ha uppmärksamheten på dessa frågor. Vid intervjutillfället våren 2007<br />
framkommer dock en bild som tyder på att medvetenheten om genusproblematiken bland de<br />
anställda bör bearbetas vidare. Nu är det i första hand koordinatorn för SALT som till fullo<br />
synes ha internaliserat denna problematik.<br />
Framtidsmötet hade <strong>ett</strong> tema ”ökade kunskaper om arbetslivet” där man till synes kunde ha<br />
haft fokus på könsproblematiken och arbetsmarknaden. Men den enda aktiviteten som berörde<br />
denna problematik var delprojektet ”Kvinnor på yrkesprogram”. Projektet blottlade emellertid<br />
en rad förhållanden som visade på vilka svårigheter man som utbildare stöter på när man<br />
25