Övergripande plan med budget 2012-2014 - Katrineholms kommun
Övergripande plan med budget 2012-2014 - Katrineholms kommun
Övergripande plan med budget 2012-2014 - Katrineholms kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det går bra för Katrineholm<br />
<strong>Övergripande</strong> <strong>plan</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
Fastställd av <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
2011-11-21 § 306 (KS-handling nr 46/2011)<br />
Foto: Thomas Selig
2 (61)<br />
Det går bra för Katrineholm<br />
Vi har sagt det förut och vi säger det igen: Det går bra för Katrineholm! Men vi ska också vara<br />
ärliga och tillägga: Det går inte bra för alla! Allför många är arbetslösa i Katrineholm. Våra<br />
ungdomar och invandrare är särskilt drabbade. Därför tar vi från majoriteten initiativ till ett<br />
”jobbpaket” som vi kallar Arbetslinjen. Syftet är att sätta fler i jobb och minska försörjningsstödet.<br />
Vi lever just nu i en extremt ekonomiskt osäker period. Finansiell oro råder och konjunkturen<br />
viker. Regeringen skriver ned prognoserna. Kommunernas skatteintäkter och statsbidrag minskar.<br />
Nu gäller mer än någonsin: ordning och reda i den <strong>kommun</strong>ala ekonomin. Men därför är det också<br />
än viktigare att både fullfölja påbörjade projekt och se framåt och göra de strategiskt kanske helt<br />
avgörande vägvalen.<br />
Vi lägger nu fast nämndernas <strong>budget</strong>ramar som vi tog fram i våras. Den mycket omfattande<br />
ombyggnaden av Lövåsens äldreboende fortsätter. Vi fortsätter också att investera ytterligare för<br />
framtiden i våra kärnverksamheter och i infrastrukturen.<br />
Vision 2025 Katrineholm – Läge för Liv & Lust är vårt avstamp inför år <strong>2012</strong>. Kommunens linje<br />
är fortsatta satsningar för Liv & Lust. I detta ingår att värna och utveckla traditionella områden som<br />
skola, omsorg och trygghet samt kultur och fritid. Men avstampet innebär även en ny<br />
samhällsbyggnadsförvaltning <strong>med</strong> frågor om ortsutveckling på agendan. En ny sammanhållen<br />
förvaltning innebär ny kraft att förbättra och bygga ut vårt samhälle. En ny förvaltning får också<br />
möjligheten att utveckla servicen till näringslivet. Bostadsbyggandet är strategiskt viktigt. KFAB,<br />
vårt <strong>kommun</strong>ala bostadsbolag, har viktiga uppgifter på den lokala bostadsmarknaden. Vår ambition<br />
från <strong>kommun</strong>en är att kunna anvisa nya intressanta områden för bostadsbyggande. Östra<br />
förbifarten, ett mycket viktigt infrastrukturellt samhällsbyggnadsprojekt, invigs under hösten <strong>2012</strong>.<br />
<strong>Katrineholms</strong> Logistikcentrum är nu inne i sin hittills viktigaste fas, vilket innebär nya affärer<br />
(transporter och lageretableringar) under <strong>2012</strong>.<br />
Valet 2010 resulterade i en ny majoritet och en koalition mellan Socialdemokraterna och<br />
Moderaterna. Inriktningen under 2011 har varit att för <strong>Katrineholms</strong> bästa bli överens om en<br />
politisk inriktning och att i en <strong>kommun</strong><strong>plan</strong> enas kring de viktigaste frågorna för mandatperioden.<br />
Det första årets politiska samarbete har präglats av mycket god stämning. Den stämningen har även<br />
genomsyrat arbetet <strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>.<br />
Om Vision 2025 ska vägleda vårt arbete i det längre perspektivet, innehåller Kommun<strong>plan</strong> 2011-<br />
<strong>2014</strong> de mål som ska genomföras i varje års<strong>budget</strong>. Trots den ekonomiska osäkerhet som råder<br />
håller vi i <strong>2012</strong> års <strong>budget</strong> fast vid <strong>kommun</strong><strong>plan</strong>ens inriktning och ambitioner. Låt oss nämna två<br />
mycket viktiga löften. Vi ska behålla och utveckla den kvalitet vi har i äldre- och<br />
handikappomsorgen och vi ska öka måluppfyllelsen i skolan.<br />
Göran Dahlström (S)<br />
Kommunstyrelsens ordförande<br />
Lars Härnström (M)<br />
Kommunstyrelsens vice ordförande
3 (61)<br />
INNEHÅLL<br />
Inledning ................................................................................................................................. 4<br />
Utmaningar inför <strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> .......................................................................... 4<br />
Ekonomiska förutsättningar ................................................................................................ 6<br />
Kommunens styrsystem och <strong>plan</strong>eringscykel ....................................................................... 7<br />
Organisationsöversikt ......................................................................................................... 9<br />
Vision 2025 ............................................................................................................................ 11<br />
Målområden i Kommun<strong>plan</strong> 2011-<strong>2014</strong> .................................................................................. 12<br />
Resultatmål och åtaganden för <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> ............................................................................. 12<br />
Ortsutveckling .................................................................................................................. 13<br />
Kultur och fritid ................................................................................................................ 21<br />
Skola ................................................................................................................................ 23<br />
Omsorg och trygghet......................................................................................................... 27<br />
Folkhälsa, jämlikhet, jämställdhet och tillgänglighet .......................................................... 31<br />
Ekonomi och organisation ................................................................................................. 36<br />
Räkenskaper.......................................................................................................................... 43<br />
<strong>Övergripande</strong> drift<strong>budget</strong> <strong>2012</strong> <strong>med</strong> <strong>plan</strong> 2013-<strong>2014</strong> ......................................................... 43<br />
Investerings<strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> .......................................................................................... 44<br />
Investerings<strong>budget</strong> fastigheter <strong>2012</strong> (KFAB)....................................................................... 46<br />
Resultaträkning ................................................................................................................ 47<br />
Balansräkning ................................................................................................................... 48<br />
Kassaflödesanalys ............................................................................................................. 49<br />
Tillkommande uppdrag .......................................................................................................... 50<br />
Bilaga 1: Ekonomi- och upphandlingskontorets förteckning över genomförda ramjusteringar<br />
under beredningsprocessen .............................................................................................. 51<br />
Bilaga 2: Sammanställning av nämndernas underlag rörande investeringsbehov <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> 58
4 (61)<br />
INLEDNING<br />
I januari 2010 infördes ett nytt styrsystem för <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>. Styrsystemet innefattar hela<br />
<strong>kommun</strong>koncernen, det vill säga både nämnder och styrelser i <strong>kommun</strong>ens bolag och<br />
<strong>kommun</strong>alförbund. Styrsystemet utgör ett ramverk för <strong>kommun</strong>ens <strong>plan</strong>erings- och<br />
uppföljningsarbete och beskriver processer och verktyg för styrningen. Utgångspunkten för<br />
<strong>plan</strong>eringsarbetet inför <strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> utgörs av Vision 2025 och Kommun<strong>plan</strong> 2011-<br />
<strong>2014</strong> som fastställdes av <strong>kommun</strong>fullmäktige den 18 april 2011 och av det <strong>plan</strong>eringsdirektiv som<br />
fastställdes av <strong>kommun</strong>styrelsen den 27 april 2011. I <strong>kommun</strong><strong>plan</strong>en anges de övergripande<br />
politiska målen för mandatperioden. Planeringsdirektivet innehåller anvisningar till nämnderna för<br />
<strong>plan</strong>eringsarbetet inför <strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> samt vilka drifts- och investeringsramar som<br />
nämnderna har haft att utgå från i beredningen av sitt underlag för <strong>kommun</strong>ens övergripande <strong>plan</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>budget</strong>. I enlighet <strong>med</strong> styrsystemet har nämnderna och bolagen därefter lämnat åtaganden i<br />
förhållande till de övergripande målen i <strong>kommun</strong><strong>plan</strong>en och de ekonomiska ramarna i<br />
<strong>plan</strong>eringsdirektivet. Nämndernas och bolagens åtaganden och övriga underlag har utgjort<br />
utgångspunkten för övergripande <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong>.<br />
I dokumentet ges inledningsvis en översiktlig bild av de förutsättningar som påverkar <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>plan</strong>ering och <strong>budget</strong> samt av <strong>kommun</strong>ens styrsystem och organisation. Därefter följer Vision 2025<br />
och målområdena i Kommun<strong>plan</strong> 2011-<strong>2014</strong>. I avsnittet därpå anges <strong>kommun</strong>ens resultatmål för<br />
<strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong>. För varje målområde redovisas också förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
samt åtaganden för nämnderna och bolagen. Åtagandena är formulerade som mätbara<br />
nyckeltal och utgör mått på måluppfyllelsen för <strong>kommun</strong>ens övergripande resultatmål. Åtagandena<br />
återspeglar där<strong>med</strong> inte all den löpande verksamhet som bedrivs på förvaltningarna. Avsnittet<br />
därefter innehåller räkenskaper; drift- och investerings<strong>budget</strong>, resultaträkning, balansräkning samt<br />
kassaflödesanalys. Sist i dokumentet anges tillkommande uppdrag. I bilaga 1 finns ekonomi- och<br />
upphandlingskontorets förteckning över genomförda ramjusteringar under beredningsprocessen.<br />
Utmaningar inför <strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
Den svåra statsfinansiella situationen i främst USA och flera euroländer och den senaste tidens<br />
turbulens på de finansiella marknaderna leder till en svagare global ekonomisk utveckling<br />
framöver. Kraften och varaktigheten på avmattningen är mycket osäker. Den internationella<br />
utvecklingen påverkar även Sverige negativt. Efter en stark återhämtning under 2010 och i början<br />
av 2011 bromsar den svenska ekonomin nu in under hösten 2011. Den svaga internationella<br />
utvecklingen innebär sämre utsikter för svensk ekonomi. Tillväxten dämpas kraftigt, samtidigt som<br />
arbetslösheten stiger något under <strong>2012</strong>. Den finansiella oron bedöms klinga av i takt <strong>med</strong> att<br />
osäkerheten kring skuldproblemen i USA och Europa minskar. Återhämtningen i Sverige bedöms<br />
därför åter ta fart från andra halvåret <strong>2012</strong> och framåt. Inbromsningen leder dock till att<br />
lågkonjunkturen blir mer utdragen jämfört <strong>med</strong> vad som förutsågs tidigare under året. Där<strong>med</strong> får<br />
<strong>kommun</strong>erna och landstingen räkna <strong>med</strong> att skatteintäkterna de närmaste åren ökar långsammare än<br />
tidigare beräknat. Till en del kompenseras detta av att prisökningarna beräknas bli lägre.<br />
Med en svagare ekonomisk tillväxt följer att sysselsättningens utveckling försvagas. Sedan slutet<br />
av 2009 har antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin ökat <strong>med</strong> uppemot 4 procent. En<br />
fortsatt uppgång förutses under andra halvåret i år. Men under <strong>2012</strong> avstannar denna utveckling<br />
och sysselsättningen minskar något under första halvåret, se diagram 2. Mot denna bakgrund stiger<br />
arbetslösheten. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till i genomsnitt 7,7 procent <strong>2012</strong> jämfört<br />
<strong>med</strong> 7,6 procent i år. Att ökningen inte blir större förklaras av att ett antal personer väljer att lämna<br />
eller inte träda in i arbetskraften när chanserna att få arbete minskar.<br />
I augusti 2011 var 9 procent av befolkningen i Katrineholm arbetslösa. Bland ungdomar är det ännu<br />
mer bekymmersamt, hela 15,4 procent av ungdomar mellan 18-24 år var utan arbete. Eftersom<br />
ungdomar, i högre grad än den övriga befolkningen, inte hunnit kvalificera sig till a-kassan, innebär<br />
den höga ungdomsarbetslösheten även höga kostnader för försörjningsstöd. Under perioden januari
2010<br />
2011<br />
<strong>2012</strong><br />
2013<br />
<strong>2014</strong><br />
2015<br />
2016<br />
2017<br />
2018<br />
2019<br />
2020<br />
2021<br />
2022<br />
2023<br />
2024<br />
2025<br />
2026<br />
2027<br />
2028<br />
2029<br />
2030<br />
2031<br />
5 (61)<br />
till augusti 2011 uppgick utbetalningarna av försörjningsstöd till 34,1 mnkr, vilket är 2,5 mnkr<br />
högre än motsvarande period förra året. Även historiskt är årets nivå av utbetalt försörjningsstöd<br />
högre än på mycket länge. Totalt har 1245 hushåll fått försörjningsstöd under perioden. Även detta<br />
är en ökning <strong>med</strong> 15 procent jämfört <strong>med</strong> föregående år.<br />
Inom näringslivsutvecklingen är den fortsatta utvecklingen inom <strong>Katrineholms</strong> Logistikcentrum<br />
(KLC) en viktig fråga. Projektet övergår nu till driftfasen och en prioriterad uppgift framåt är att<br />
locka fler aktörer till området.<br />
Den kommande <strong>plan</strong>perioden har <strong>kommun</strong>en flera stora investeringar in<strong>plan</strong>erade. Om- och tillbyggnationen<br />
av Lövåsens äldreboende kommer att vara en av de större investeringar som gjorts<br />
under de senaste decennierna.<br />
Befolkningsutvecklingen är av avgörande betydelse vid bedömningen av olika verksamheters<br />
behov. Diagrammet nedan visar trenderna för Katrineholm under de kommande 20 åren.<br />
4 500<br />
4 000<br />
3 500<br />
3 000<br />
2 500<br />
2 000<br />
1 500<br />
1 000<br />
0-5 år<br />
6-12 år<br />
13-15 år<br />
16-18 år<br />
65-74 år<br />
75-84 år<br />
85-w år<br />
500<br />
0<br />
Diagrammet visar förändringen av antalet individer i olika ålderskategorier. År 2010 används som basår.<br />
Källa: SCB befolkningsstatistik.<br />
Det som syns tydligt är att antalet 75-84 åringar kommer att öka kraftigt efter år 2015. Antalet 65-<br />
74 åringar kommer att öka kraftigt redan under de närmaste åren beroende på att 40-talisterna<br />
kommer upp i den åldern. Denna ökning får dock inte så stora konsekvenser för de <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheterna. Under de närmaste åren fortsätter minskningen av antalet ungdomar 16-18 år<br />
vilket leder till minskade behov inom gymnasieskolan. Antalet barn i åldrarna 0-15 år kommer vara<br />
relativt konstant under de närmaste 20 åren.<br />
För närvarande finns ingen stor nyinvandring till Katrineholm. De flesta elever som kommer är<br />
asylsökande och avvisas efter några månader. I Katrineholm bor emellertid i dagsläget föräldrar,<br />
som sammantaget har ca 300 barn på annan ort, varav de flesta befinner sig i olika flyktingläger i<br />
Afrika. En lagändring från den 1 juli <strong>2012</strong> innebär att dessa barn kan återförenas <strong>med</strong> sina familjer<br />
och komma till Katrineholm.
6 (61)<br />
Framskrivningen baseras på antaganden om in- och utflyttning, antalet födda och döda. Det som är<br />
svårt i dagsläget är att bedöma den framtida omfattningen av anhöriginvandring.<br />
Den demografiska utvecklingen får stora konsekvenser för den <strong>kommun</strong>ala verksamheten.<br />
Samtidigt sker också förändringar i människors beteendemönster och hur de <strong>kommun</strong>ala tjänsterna<br />
efterfrågas. Det viktiga för <strong>kommun</strong>en, för att kunna hantera de kommande utmaningarna, är<br />
förmågan att omprioritera mellan olika verksamheter. Det är viktigt att ha beredskap att anpassa<br />
verksamheterna utifrån skiftande behov. Eftersom de totala resurserna är begränsade innebär<br />
framför allt de demografiska förändringarna att resurser behöver flyttas mellan olika verksamheter.<br />
Där<strong>med</strong> är det också viktigt att öka förståelsen för helheten i det <strong>kommun</strong>ala uppdraget både bland<br />
<strong>med</strong>borgare och anställda.<br />
Den demografiska utvecklingen påverkar också <strong>kommun</strong>en som arbetsgivare. En generationsväxling<br />
är i antågande. Det är en av de framtida utmaningarna, att både attrahera rätt och ny<br />
kompetens till den <strong>kommun</strong>ala sektorn och att fortsätta att attrahera och utveckla de <strong>med</strong>arbetare<br />
och ledare som idag finns i organisationen. Det handlar bland annat om att skapa karriärvägar, att<br />
erbjuda möjlighet att arbeta heltid i större utsträckning och att skapa mer flexibla möjligheter att<br />
utföra arbetet på. Som arbetsgivare är <strong>kommun</strong>en även beroende av att kollektivtrafiken fungerar<br />
tillfredställande till och från Katrineholm. Men det handlar också om att arbeta efter <strong>kommun</strong>ens<br />
värdegrund – respekt, öppenhet, tydlighet och tillit – RÖTT. Vision 2025 tar fasta på lusten som<br />
drivkraft för skapande och utveckling. Den viktigaste förutsättningen framöver är att vi har<br />
<strong>med</strong>arbetare som väljer att arbeta och utvecklas hos oss och som känner arbetslust.<br />
Ekonomiska förutsättningar<br />
I detta avsnitt redogörs för de mer <strong>budget</strong>tekniska förutsättningar som ligger till grund för<br />
beräkningarna.<br />
Skatteintäkter och utjämning<br />
Sveriges <strong>kommun</strong>er och landsting (SKL) bedömer att skatteunderlaget under perioden 2010-2015<br />
ökar <strong>med</strong> 22,9 procent. Enligt den senaste prognosen (oktober 2011) uppgår skatteintäkterna och<br />
statsbidragen från den <strong>kommun</strong>alekonomiska utjämningen för Katrineholm till 1,667 miljarder<br />
kronor för <strong>2012</strong>. Vid beräkning av skatteintäkter i <strong>budget</strong>en används SKL:s prognoser för <strong>plan</strong>perioden,<br />
vilka anpassats till befolkningstalet 32 400 invånare.<br />
Pensioner<br />
Den automatiska balanseringen av de allmänna pensionerna, den sk. bromsen, innebär att<br />
<strong>kommun</strong>ernas kostnader för pensionsutbetalningarna ökar under <strong>2012</strong>. Kommuner och landsting<br />
garanterar att de bruttosamordnade pensionerna ska öka i takt <strong>med</strong> prisbasbeloppet. När den<br />
allmänna pensionen (inkomstpensionen) inte gör det, får <strong>kommun</strong>erna fylla på kompletteringspensionen.<br />
De bruttosamordnade pensionerna utgör ca 50 procent av de <strong>kommun</strong>ala pensionsutbetalningarna<br />
och berör de som blivit pensionärer före år 2002.<br />
Beräkningen av pensionskostnader i <strong>budget</strong>en utgår från en pensionsprognos från Kommunernas<br />
pensionsanstalt, KPA, som förvaltar <strong>kommun</strong>ens pensioner.<br />
Löneökningar<br />
Vid beräkningen av löneökningar för kommande <strong>plan</strong>perioden har prognos från SKL använts.<br />
Löneökningarna beräknas uppgå till 2,6 procent <strong>2012</strong>, 3,5 procent 2013 och 3,7 procent <strong>2014</strong>.
7 (61)<br />
Finansiering<br />
Förutom skatteintäkter och pensioner, finns det ett antal viktiga poster som påverkar den <strong>kommun</strong>ala<br />
<strong>budget</strong>en. Det handlar bl.a. om de skulder som <strong>kommun</strong>en har men även intäkter från de fordringar<br />
som <strong>kommun</strong>en har gentemot andra.<br />
Mellan <strong>kommun</strong>en och <strong>Katrineholms</strong> Fastighets AB finns förhållandet att <strong>kommun</strong>en får årlig ränta<br />
för reverslån, utställda till bolaget i samband <strong>med</strong> överlåtelse av verksamhetsfastigheter. Samtidigt<br />
betalar <strong>kommun</strong>en årlig hyra för nyttjande av verksamhetslokaler. Hyran baseras på ovan nämnda<br />
räntekostnad. Vid denna koncerninterna ränteberäkning har <strong>kommun</strong>en tillämpat en internränta för<br />
<strong>2012</strong> på 4,3 procent. Samma ränta tillämpas även för lån till Sörmlands Vatten och Avfall AB.<br />
Kostnaden för externa lån baseras på en lånevolym om 245 miljoner kr <strong>med</strong> en genomsnittsränta på<br />
2,75 procent.<br />
Komunen lämnar borgen till sina bolag enligt fastställda principer. Detta innebär att bolagens<br />
lånekostnader blir lägre. Kommunfullmäktige beslutade att fr.o.m. 2010 ska bolagen betala en<br />
borgensavgift om 0,2 procent på det utestående borgensbeloppet. Vid beräkning utifrån den borgen<br />
som <strong>kommun</strong>en har utställt i dagsläget, uppgår den <strong>budget</strong>erade intäkten till ca 1,8 miljoner kronor.<br />
Kommunens styrsystem och <strong>plan</strong>eringscykel<br />
I januari 2010 beslutade <strong>kommun</strong>fullmäktige om ett nytt styrsystem för <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Styrsystemet innefattar hela <strong>kommun</strong>koncernen, det vill säga både nämnder och styrelser i<br />
<strong>kommun</strong>ens bolag och <strong>kommun</strong>alförbund.<br />
Styrsystemet utgör ett ramverk för <strong>kommun</strong>ens <strong>plan</strong>erings- och uppföljningsarbete och beskriver<br />
processer och verktyg för styrningen. Styrsystemet anger dock inte styrningens innehåll. Inriktningen<br />
i styrningen kommer istället till uttryck i de inriktningsdokument för övergripande <strong>plan</strong>ering<br />
som tas fram enligt styrsystemet. Dokumentet ”<strong>Övergripande</strong> <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong>” är ett<br />
sådant inriktningsdokument.<br />
Styrsystemet beskrivs mer utförligt i ”Styrsystemet i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>” (Kommunstyrelsens<br />
handling nr 1/2010, godkänd av <strong>kommun</strong>fullmäktige 2010-01-18, § 5).<br />
Orienteringskartan för styrning<br />
Styrsystemet i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> utgår från att styrningen omfattar fyra steg, som visas i de<br />
fyra rutorna i orienteringskartan nedan:<br />
Orienteringskartan kan ses som en tankemodell för att tydliggöra att styrningen måste ta fasta på<br />
<strong>kommun</strong>ens uppdrag och dem vi är till för. Styrningen har olika syften och ger svar på olika frågor<br />
i de fyra stegen:<br />
Vinst:<br />
Resultat:<br />
Produktion:<br />
Resurser:<br />
Vad får <strong>kommun</strong><strong>med</strong>lemmarna<br />
Vad ger vi <strong>kommun</strong><strong>med</strong>lemmarna<br />
Hur ska vi göra det<br />
Vad behöver vi tillföra<br />
Planering behövs för alla fyra stegen i orienteringskartan.
8 (61)<br />
Jämställdhetsintegrerad styrning<br />
En viktig utgångspunkt för styrsystemet i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> är att styrningen ska vara<br />
genus<strong>med</strong>veten. Jämställdhetsintegrering är den strategi som vi använder för att styrningen ska<br />
bidra till ökad jämställdhet mellan könen. Det innebär att jämställdhet ska integreras som ett<br />
perspektiv i de ordinarie verksamheterna, såväl i alla led i beslutsprocessen som i utförande och i<br />
uppföljning.<br />
Planeringscykeln<br />
Kommunens långsiktiga <strong>plan</strong>ering ska enligt styrsystemet styras av <strong>kommun</strong>ens vision och den<br />
<strong>kommun</strong><strong>plan</strong> som ska tas fram för varje mandatperiod. Kommun<strong>plan</strong>en tas fram <strong>med</strong> start efter<br />
valet och anger övergripande mål, prioriteringar och större investeringar för perioden.<br />
Kommun<strong>plan</strong>en fastställs av <strong>kommun</strong>fullmäktige och ligger till grund för <strong>plan</strong>eringen för alla år<br />
under mandatperioden.<br />
Planeringen för ett enskilt år påbörjas under våren då <strong>plan</strong>eringsdirektivet <strong>med</strong> nämndernas ramar<br />
fastställs av <strong>kommun</strong>styrelsen. Planeringsdirektivet går ut till nämnder och bolag som svarar upp<br />
<strong>med</strong> åtaganden kopplade till de övergripande målen i <strong>kommun</strong><strong>plan</strong>en. Nämndens underlag för<br />
övergripande <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> lämnas i slutet av augusti. I september sker beredning av<br />
övergripande <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> som behandlas i <strong>kommun</strong>styrelsen i oktober och fastställs i<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige i november. Före december månads utgång fastställer nämnder och bolag sin<br />
<strong>plan</strong>ering <strong>med</strong> <strong>budget</strong>.<br />
I den övergripande <strong>plan</strong>en <strong>med</strong> <strong>budget</strong> fastställs de ekonomiska ramarna för nämnder, bolag och<br />
<strong>kommun</strong>alförbund. I den övergripande <strong>plan</strong>en <strong>med</strong> <strong>budget</strong> anges också mål och kriterier för god<br />
ekonomisk hushållning, både avseende finansiella mål och verksamhetsmål.<br />
Uppföljning i olika tidsperspektiv<br />
I styrsystemet anges hur verksamheterna ska följas upp i olika tidsperspektiv och i förhållande till<br />
orienteringskartan för styrning. Uppföljningen utgör ett viktigt underlag för <strong>plan</strong>eringen.<br />
Under det löpande verksamhetsåret görs uppföljning i form av månadsuppföljning och delårsrapport.<br />
I månadsuppföljningen till <strong>kommun</strong>styrelsen redovisas ekonomiskt läge och väsentliga<br />
verksamhetsavvikelser. Vidare följs ett antal nyckeltal från de olika verksamheterna.<br />
Uppföljningen av ett enskilt år görs i årsredovisning och bokslut. I samband <strong>med</strong> bokslutsberedningen<br />
presenterar nämnder och bolag en analys av föregående år för <strong>kommun</strong>styrelsen.<br />
Den långsiktiga uppföljningen koncentreras till stegen resultat och vinst i orienteringskartan och<br />
fokuserar framför allt på verksamheternas effekter i förhållande till de övergripande målen. Alla<br />
verksamheter ska redovisa en långsiktig uppföljning i <strong>kommun</strong>styrelsen vid något tillfälle per år.<br />
God ekonomisk hushållning<br />
Kommunerna ska enligt <strong>kommun</strong>allagen ha god ekonomisk hushållning i verksamheten. Kommuner<br />
och landsting ska i sin <strong>budget</strong> ta fram särskilda mål och riktlinjer av betydelse för en god ekonomisk<br />
hushållning. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en utvärdering av om målen för en god<br />
ekonomisk hushållning har uppnåtts.<br />
För att nå en god ekonomisk hushållning har <strong>kommun</strong>en definierat finansiella- och verksamhetsmässiga<br />
mål för god ekonomisk hushållning. De finansiella målen tar sikte på <strong>kommun</strong>ens<br />
finansiella ställning och utveckling och anger där<strong>med</strong> de finansiella förutsättningarna eller ramarna<br />
för den verksamhet som <strong>kommun</strong>en bedriver. Det handlar bland annat om att värdesäkra det egna<br />
kapitalet och att bygga upp reserver för kommande investeringar, liksom att dagens skattebetalare<br />
på ett hållbart sätt ska konsumera <strong>med</strong> hänsyn taget till kommande generationer. Kommunens<br />
övergripande finansiella mål om att resultatet ska uppgå till en procent av skatteintäkterna och<br />
utjämning bör ses som en miniminivå. För en långsiktigt hållbar ekonomi bör <strong>kommun</strong>en ha ett<br />
överskottmål som motsvarar två procent av skatteintäkterna. Ett överskottmål om två procent
9 (61)<br />
<strong>med</strong>för att den ekonomiska stabiliteten i styrningen ökar och risken för akuta nedskärningar i<br />
verksamheten minskar.<br />
God ekonomisk hushållning innebär inte enbart att räkenskaperna går ihop på ett ansvarsfullt sätt.<br />
Begreppet innefattar även ett krav på att pengarna används till rätt saker och att de utnyttjas på ett<br />
effektivt sätt. Verksamhetsmålen tar sikte på <strong>kommun</strong>ens förmåga att bedriva sin verksamhet på ett<br />
kostnadseffektivt och ändamålsenligt sätt. För att skapa förutsättningar för att få en god ekonomisk<br />
hushållning måste det finnas ett klart samband mellan resursåtgång, prestationer, resultat och<br />
effekter. Detta säkerställer en kostnadseffektiv och ändamålsenlig verksamhet.<br />
Förslag till finansiella mål resp. verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning utgörs av de<br />
åtaganden som särskilt markerats som mål för god ekonomisk hushållning. En utvärdering av<br />
målen för god ekonomisk hushållning görs både i delårsrapporten och i årsredovisningen.<br />
Organisationsöversikt<br />
Kommunkoncernen 1<br />
1 Kommunens ägarandel anges inom parantes efter bolagsnamnet, dvs. för helägda bolag 100 procent och för<br />
delägda bolag en mindre andel.
10 (61)<br />
Kommunens nämnd- och förvaltningsorganisation 2<br />
22 Samhällsbyggnadsförvaltningen bildas under <strong>2012</strong>. Förvaltningens verksamhetsområde omfattar frågor som<br />
tidigare hanterats på förvaltningen Näringsliv och Tillväxt, stadsarkitektkontoret, miljöförvaltningen och till viss<br />
del service- och teknikförvaltningen.
11 (61)<br />
VISION 2025<br />
I Katrineholm är lust den drivande kraften för skapande och utveckling – för liv, lärande och<br />
företagsamhet. Lust är passion, vilja, ambition. Det är också det lustfyllda – det vi lever för och det<br />
vi lever av – mat, kärlek, arbete, gemenskap, upplevelser. Läget är rätt – rätt geografiskt och rätt<br />
för handling och förändring.<br />
Katrineholm – Läge för liv & lust<br />
År 2025 har Katrineholm ett gynnsamt läge:<br />
Läget är inte bara den fysiska platsen, läget visar också positionen i förhållande till andra och i<br />
tiden. <strong>Katrineholms</strong> läge är en tillgång på flera olika sätt:<br />
Det geografiska läget – strategiskt beläget <strong>med</strong> goda <strong>kommun</strong>ikationer till flera storstadsområden,<br />
ett starkt logistiskt argument för näringsliv och nyföretagande.<br />
Sveriges Lustgård – Vackra omgivningar ger en generell livskvalitet som förknippas <strong>med</strong><br />
<strong>kommun</strong>en: ett kvalitativt bättre boende än i storstaden; ett liv närmare naturen; en sundare och<br />
tryggare miljö för barn att växa upp i; ett liv <strong>med</strong> en högre grad av närhet och gemenskap.<br />
I jämförelse <strong>med</strong> andra – Katrineholm är bland de främsta, såväl när det handlar om<br />
näringslivsklimat som vid jämförelser av skola och omsorg.<br />
Rätt tidpunkt – För många människor är det ”läge” för förändring till en annan typ av liv, ett liv av<br />
det slag som <strong>kommun</strong>en kan erbjuda. För <strong>kommun</strong>en i sin helhet; invånare, näringsliv, kultur- och<br />
föreningsliv och för <strong>kommun</strong>en som organisation är det läge för handling och förändring.<br />
År 2025 sjuder Katrineholm av liv:<br />
Liv skapar liv, liv är tillväxt och utveckling. Liv finns i många former:<br />
Folkliv – Kommunen är större, fler föds och fler flyttar hit. Stolthet och gemenskap gör att livet<br />
frodas både i staden och på landsbygden.<br />
Näringsliv – Företagandet och handeln blomstrar. Näringslivet är starkt, brett och anpassat efter<br />
rådande marknadsförutsättningar. En god arbetsmarknad ger människor möjligheter och<br />
framtidstro.<br />
Kulturliv – Här finns utrymme för kreativitet, kulturlivet är brokigt och skapar upplevelser och<br />
inspiration.<br />
Föreningsliv – En mångfald av aktiva föreningar ger energi och gemenskap över gränser.<br />
År 2025 är Katrineholm en plats präglad av lust:<br />
Lust är ett uttryck för en vilja och handlingskraft, en inställning och ett förhållningssätt. Lust är<br />
drivkraften bakom all kreativ verksamhet. Men lust är också det lustfyllda, det vi lever för och det<br />
vi lever av:<br />
Arbete – Ett innovativt näringsliv och en öppenhet för att tillvarata goda idéer skapar lust i arbetet<br />
och framgång för vår <strong>kommun</strong>.<br />
Lärande – Förändring börjar <strong>med</strong> en vilja att förändras. Lusten till lärande leder till utveckling både<br />
för den enskilda människan och för samhället.<br />
God mat – Mat är grunden för liv och hälsa och kan vara en upplevelse för alla sinnen. I<br />
Katrineholm både produceras och serveras mat <strong>med</strong> omsorg om såväl människor som miljö. Mat är<br />
i sann mening både näring och näringsliv.
12 (61)<br />
Lek, idrott och kultur – I <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> finns plats för lek för både stora och små. Här<br />
finns ett brett och aktivt idrottsutövande <strong>med</strong> lång och stolt tradition. Det rika kulturutbudet ger<br />
upplevelser och mening i tillvaron.<br />
Gemenskap – Här finns en närhet mellan människor och ett tolerant och öppet förhållningssätt där<br />
jämställdhet och mångfald är en självklarhet.<br />
MÅLOMRÅDEN I KOMMUNPLAN 2011-<strong>2014</strong><br />
De övergripande politiska målen för <strong>plan</strong>perioden framgår av Kommun<strong>plan</strong> 2011-<strong>2014</strong>. I<br />
<strong>kommun</strong><strong>plan</strong>en anges de övergripande målen utifrån en indelning i följande målområden:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Ortsutveckling<br />
Kultur och fritid<br />
Skola<br />
Omsorg och trygghet<br />
Folkhälsa, jämlikhet, jämställdhet och tillgänglighet<br />
Ekonomi och organisation<br />
RESULTATMÅL OCH ÅTAGANDEN FÖR <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
I detta avsnitt redovisas <strong>kommun</strong>ens resultatmål för <strong>plan</strong>perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong>. Resultatmålen är<br />
formulerade utifrån målområdena i Kommun<strong>plan</strong> 2011-<strong>2014</strong>. För varje målområde redovisas också<br />
förutsättningar och verksamhetsförändringar samt åtaganden för nämnderna och bolagen.<br />
Åtagandena är formulerade som mätbara nyckeltal och utgör mått på måluppfyllelsen för<br />
resultatmålen. För varje åtagande anges vilken eller vilka nämnder/bolag som ska arbeta <strong>med</strong><br />
åtagandet, vilken målnivå som gäller för åtagandet 3 och hur ofta det ska följas upp 4 . Dessutom<br />
anges källa, dvs. var underlag för nyckeltalet ska hämtas, resultat vid senaste mätning samt, om<br />
möjligt, en jämförelse <strong>med</strong> andra <strong>kommun</strong>er och i vissa fall över tid.<br />
Flera åtaganden är baserade på SKL:s undersökning Kommunens Kvalitet i Korthet (KKiK), en<br />
årlig insamling av 39 mått 5 som speglar <strong>kommun</strong>ens kvalitet ur fem perspektiv - tillgänglighet,<br />
trygghet, information och delaktighet, effektivitet och <strong>kommun</strong>en som samhällsutvecklare.<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> deltar i KKiK sedan hösten 2010.<br />
I redovisningen av åtagandena används följande förkortningar:<br />
BIN<br />
BN<br />
KS<br />
KTN<br />
MHN<br />
STN<br />
SOCN<br />
Bildningsnämnden<br />
Byggnadsnämnden<br />
Kommunstyrelsen<br />
Kultur- och turismnämnden<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden<br />
Service- och tekniknämnden<br />
Socialnämnden<br />
3 I vissa fall anges inte målnivån mer specifikt än att förhållandet i fråga ska öka/minska eller kvarstå på samma<br />
nivå som tidigare.<br />
4 De åtaganden som ska följas upp månadsvis redovisas till <strong>kommun</strong>styrelsen i samband <strong>med</strong><br />
månadsuppföljningen.<br />
5 Inför KKiK-mätningen hösten 2011 har vissa KKiK-mått fått ett annat nummer än vid mätningen 2010. I<br />
övergripande <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> används den nya numreringen vid hänvisning till resp. KKiK-mått.
13 (61)<br />
VIAN<br />
VON<br />
KFAB<br />
KIAB<br />
KVAAB<br />
Viadidaktnämnden<br />
Vård- och omsorgsnämnden<br />
<strong>Katrineholms</strong> Fastighets AB<br />
<strong>Katrineholms</strong> Industrihus AB<br />
<strong>Katrineholms</strong> Vatten och Avfall AB<br />
Ortsutveckling<br />
Visionen för Katrineholm 2025 är ett samhälle präglat av liv, företagsamhet och tillväxt. Det är<br />
läge för förändring nu, för att tillvarata och utveckla de möjligheter som vårt geografiska läge och<br />
våra vackra miljöer erbjuder.<br />
Resultatmål<br />
Genom utveckling av näringslivet, stärkt handel och besöksnäring samt goda<br />
möjligheter till vidareutbildning för vuxna skapas tillväxt och fler jobb. En attraktiv<br />
<strong>kommun</strong>, fortsatt bostadsbyggande, god miljö, levande stad, kransorter och landsbygd<br />
är också viktiga förutsättningar för ortsutveckling.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att en ny samhällsbyggnadsförvaltning ska bildas där samhällsbyggnadsfrågorna<br />
samordnas. Detta ska bidra till en större kundfokus och bättre service och<br />
bemötande av <strong>med</strong>borgare och företagare i samband <strong>med</strong> myndighetsutövning eller andra<br />
kontakter. Bildandet av den nya förvaltningen innebär att samhällsbyggnadsfrågorna samlas på en<br />
förvaltning. Idag finns frågorna på förvaltningen Näringsliv och Tillväxt, stadsarkitektkontoret,<br />
miljöförvaltningen och till viss del service- och teknikförvaltningen. Den nya samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
skapar förutsättningar för att driva orts- och näringslivsutvecklingen på ett effektivare<br />
sätt och utifrån en helhetssyn. Viktiga frågor för den nya förvaltningen handlar om att<br />
stimulera etablering av tjänsteföretag samt skapa förutsättningar för en fortsatt befolkningstillväxt.<br />
Logistikcentrumprojektet går över från en byggnadsfas till en marknadsföringsfas, vilket i sig<br />
innebär en viss förändring inom organisationen. En prioritering är att få till en eller flera logistiketableringar.<br />
Den 2 maj 2011 trädde den nya <strong>plan</strong>- och bygglagen ikraft. Ändringen innebär stora förändringar i<br />
handläggningen av byggnadsnämndens ärenden. De nya reglerna innebär sammantaget nya<br />
åtaganden och uppgifter för både byggherren och byggnadsnämnden. Byggherren ska se till att<br />
kraven uppfylls och invänta byggnadsnämndens startbesked före igångsättning. Byggnadsnämnden<br />
ska vidare kalla byggherren till tekniskt samråd och slutsamråd. Innan ett byggnadsverk får tas i<br />
bruk ska byggnadsnämnden utfärda slutbesked för byggnaden. Det ställs också ökade krav på<br />
<strong>kommun</strong>iceringen <strong>med</strong> den sökande. Den nya lagen innebär förändrade arbetssätt och nya rutiner.<br />
Prognoserna när det gäller arbetslöshetens utveckling är osäkra. Därför behöver <strong>kommun</strong>en<br />
förbereda sig på en situation <strong>med</strong> fortsatt hög arbetslöshet. En stor ungdomsarbetslöshet och stora<br />
ungdomskullar innebär ett ökat tryck både på socialnämnden och på viadidaktnämnden.<br />
Kommunen påverkas också av förändringar av socialförsäkringssystemet.<br />
I Katrineholm har utbetalningarna av försörjningsstöd ökat under en flerårsperiod, under första<br />
halvåret 2011 <strong>med</strong> 11 procent. Antalet hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd kommer att vara på en fortsatt<br />
hög nivå under <strong>2012</strong>. Den vanligaste orsaken till att man söker försörjningsstöd är att man är utan<br />
arbete. För att ta krafttag mot arbetslösheten lägger majoriteten förslag om att genomföra projektet<br />
”Arbetslinjen” under <strong>2012</strong> för att bidra till att öka antalet arbetstillfällen i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong><br />
samt minska antalet försörjningsstödstagare. Projektet, som finansieras genom de 12 miljoner<br />
kronor som avsattes för kommande välfärdsutmaningar i bokslutet 2010, ska göra det möjligt för ca
14 (61)<br />
100 personer <strong>med</strong> försörjningsstöd att få en anställning i <strong>kommun</strong>en under minst ett halvår. Målet<br />
är att andelen invånare i Katrineholm som har ett arbete och kan försörja sig själva ska öka.<br />
Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkar också behovet av andra <strong>kommun</strong>ala arbetsmarknadsåtgärder<br />
och vuxenutbildning. En viktig utmaning är att utveckla metoder och samverkan, mellan<br />
företag, myndigheter och icke statliga organisationer, för att kunna matcha och utbilda personer<br />
som står utanför arbetsmarknaden för att möta företagens arbetskraftbehov. Den nya Yrkeshögskolan<br />
och utveckling av Yrkesvux kommer att påverka Viadidakts verksamheter. En ambition<br />
är att få fler YH-utbildningar till regionen. Den pågående utökningen av Yrkesvux innebär ett<br />
större studerandeantal för Viadidakt. Ett större antal sökande till högskolor och universitet innebär<br />
ett ökat behov av lärmiljöer på hemma<strong>plan</strong>. En utmaning för Viadidakt är att vidareutveckla sin roll<br />
som lärcentrum och den ledande aktören för samordning av verksamheter för lärande, stöd och<br />
utveckling i Sörmland. Den nya etableringslagen som trädde i kraft 1 december 2010 innebär att<br />
arbetsför<strong>med</strong>lingen har fått större ansvar för nyanlända flyktingar och invandrare. Detta innebär en<br />
förändrad verksamhet för Viadidakt och en större samverkan <strong>med</strong> berörda aktörer. Det finns ett<br />
stort intresse från andra <strong>kommun</strong>er att ansluta sig till Viadidakts koncept för samhällsorientering<br />
för nyanlända.<br />
I <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> pågår en översyn av kollektivtrafiken bland annat utifrån den nya kollektivtrafiklagen<br />
som träder i kraft <strong>2012</strong>. Den nya lagen innebär en omstrukturering av hela<br />
systemet för kollektivtrafiken genom avreglering och ett fritt marknadstillträde. I Sörmland pågår<br />
arbete <strong>med</strong> att bilda en ny regional kollektivtrafikmyndighet och framtagande av ett trafikförsörjningsprogram<br />
för länet. Samtidigt pågår översyner dels av den regionala tågtrafiken, dels av<br />
länets lokala och regionala busstrafik. Det pågår även politiska förhandlingar om en ny ansvarsuppdelning<br />
och kostnadsfördelningsmodell. År <strong>2012</strong> blir ett övergångsår då det hittillsvarande<br />
konsortialavtalet kommer att gälla. För <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> innebär det en utökning av <strong>budget</strong>ramen<br />
i förhållande till 2011.<br />
För <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> är kollektivtrafiken helt avgörande för regionintegrering och tillgång<br />
till en större arbetsmarknad. Kollektivtrafiken har också avgörande betydelse för arbetsgivares<br />
möjligheter att rekrytera kompetent arbetskraft. Möjligheten att studera på högskole- och<br />
universitetsorterna underlättas också <strong>med</strong> en väl utbyggd kollektivtrafik. Målet i Kommun<strong>plan</strong><br />
2011-<strong>2014</strong> är att pendlingsmöjligheterna till och från Katrineholm för arbete och studier säkras<br />
genom en fortsatt satsning på såväl infrastruktur som kollektivtrafik. Det behövs ett robust<br />
trafiksystem <strong>med</strong> tillräcklig turtäthet och helst samma tidsavgångar (”styva tidtabeller”) som ligger<br />
fast år efter år för att underlätta livs- och arbets<strong>plan</strong>ering. Ett annat mål i <strong>kommun</strong><strong>plan</strong>en är att<br />
pröva nya alternativa kollektivtrafiklösningar, exempelvis anropsstyrd trafik. Den frågan har<br />
funnits <strong>med</strong> i Länstrafikens lokala översyn av kollektivtrafiken i Katrineholm.<br />
Förvaltningen Näringsliv och Tillväxts roll i landsbygdutvecklingen har vidareutvecklats genom<br />
regelbunden närvaro i kransorterna enligt modellen ”Vallaprojektet”. Förvaltningen har en<br />
koordinerande och lotsande roll <strong>med</strong> ett tydligt ansvar för genomförandet per kransort, som oftast<br />
sker i samverkan <strong>med</strong> lokala sockenråd, hembygdsföreningar och företagarföreningar.<br />
Nya regelverk från regering och riksdag och inte minst EU beräknas fortsatt få mycket stor<br />
påverkan för utvecklingen av miljö- och hälsoskyddsnämndens verksamhet. Likaså får nationella<br />
tillsynskampanjer, vägledande rapporter m.m. betydelse. Inom miljöbalkens område kommer<br />
tillsynsarbetet under <strong>2012</strong> att inriktas mot förbättrad vattenkvalitet i sjöar och vattendrag i enlighet<br />
<strong>med</strong> vattendirektivet. Då det gemensamma målet inom EU till 2015 är God ekologisk och<br />
vattenkemisk status i allt inlands-, kust- och grundvatten ökar kravet på miljö- och hälsoskyddsnämnden<br />
att hantera en kraftig volymökning av godkännande av enskilda avloppsanläggningar.<br />
Fortsatt utbyggnad av gator och grönytor kommer att innebära ökade investerings- och skötselkostnader<br />
för service- och tekniknämnden under perioden. Den största ökningen sker dock när<br />
<strong>kommun</strong>en övertar ansvaret för genomfarten efter Östra förbifartens färdigställande. Övertagandet<br />
väntas ske under hösten <strong>2012</strong>.
15 (61)<br />
Kostverksamheten kommer under hösten att behöva anpassa arbetet i relation till den nya skollag<br />
som trädde i kraft den i juli 2011 och som bland annat berör skolmåltider. Enligt den nya lagen ska<br />
eleverna erbjudas näringsriktiga måltider som lever upp till svenska näringsrekommendationer. För<br />
att möta kraven krävs fortsatt implementeringsarbete och samverkan mellan förvaltningar.<br />
Kostverksamheten påverkas även av de senaste tre årens demografiska utveckling. Planerad<br />
utbyggnad av totalt fem nya förskoleavdelningar kommer att leda till ökat behov av kostverksamhetens<br />
tjänster.<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
Företagsklimatet ska förbättras<br />
BN, KS, MHN, SOCN, VSR<br />
Målnivå: NKI 6 70<br />
Källa: SKL:s mätning Insikt. KKiK mått 34<br />
Resultat tidigare mätningar: NKI 59 (2007), NKI 63 (2009),<br />
NKI 64 (2011)<br />
Jämförelse: Medelvärde för samtliga 50 <strong>kommun</strong>er inom SBA 7 ;<br />
NKI 63 (2007), NKI 66 (2009), NKI 67 (2011)<br />
Svenskt Näringslivs ranking av <strong>kommun</strong>en ska förbättras<br />
KS<br />
Målnivå: plats 145 år 2013<br />
Källa: Svenskt Näringslivs <strong>kommun</strong>ranking. KKiK kompletterande<br />
mått<br />
Resultat senaste mätning: plats 241 (2011)<br />
Nyföretagandet ska öka<br />
KS, VIAN<br />
Målnivå: Placering 160<br />
Källa: Nyföretagarcentrums företagarbarometer, Bolagsverket.<br />
KKiK mått 32<br />
Resultat senaste mätning (2011): 5,5 nya företag per 1 000<br />
invånare, placering 178 (+ 68 plac.)<br />
Jämförelse: Katrineholm 3,7 nya företag per 1 000 invånare<br />
(2010), <strong>med</strong>elvärde för samtliga <strong>kommun</strong>er i KKiK 5,3 nya företag<br />
per 1 000 invånare (2010)<br />
Antalet ungdomar som startar UF-företag (Ung<br />
Företagsamhet) ska öka<br />
BIN<br />
Källa: Egen mätning<br />
Resultat senaste mätningen (Lå 2010/11): 127 elever<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x x x<br />
x x<br />
6 Nöjd-Kund-Index<br />
7 Stockholm Business Alliance
16 (61)<br />
Åtaganden<br />
Omsättningen och sysselsättningen inom besöksnäringen ska<br />
öka<br />
KS, KTN, MHN, VIAN<br />
Målnivå: Omsättningen inom besöksnäringen ska under en<br />
treårsperiod <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> öka till 275 mkr. Inom samma period ska<br />
sysselsättningen öka till 250 årssysselsatta.<br />
Källa: TEM (turismekonomisk mätning).<br />
Resultat senaste mätning (2010): 216 mkr samt 189 årssysselsatta<br />
God tillgång på mark för näringslivsändamål. Omsättningen<br />
av etableringsmark ska öka<br />
KS<br />
Målnivå: Försäljning/uthyrning av beredd resp. oberedd<br />
etableringsmark ska öka<br />
Källa: Egen mätning<br />
Resultat senaste mätning (första halvåret 2011): Såld oberedd<br />
etableringsmark; 6 767 kvm<br />
KIAB ska erbjuda närings- och föreningslivet lokaler och vara<br />
en aktör vid etablering och utveckling av verksamheter.<br />
Andelen nöjda hyresgäster ska öka<br />
KIAB<br />
Målnivå: NKI 69, <strong>2014</strong>. KIAB eftersträvar att vara ett starkt<br />
varumärke, vilket motsvarar riktvärdet NKI 67<br />
Källa: Egen kundundersökning<br />
Resultat senaste mätning (2008): NKI 62<br />
Andelen kvinnor och män <strong>med</strong> eftergymnasial utbildning ska<br />
öka<br />
KS, VIAN<br />
Källa: SCB:s register Befolkningens utbildning<br />
Resultat senaste mätning (2010): I åldersgruppen 25-64 år hade<br />
33 % av kvinnorna och 22 % av männen någon form av<br />
eftergymnasial utbildning<br />
Jämförelse: Genomsnitt för riket; kvinnor 42 %, män 34 %<br />
Andelen ungdomar som går vidare till högre studier inom tre<br />
år efter avslutad gymnasieutbildning ska öka<br />
BIN, VIAN<br />
Källa: SKL Öppna jämförelser<br />
Resultat senaste mätning: 35,7 % (2010)<br />
Jämförelse: riket 40,8 % (2010)<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x x<br />
x<br />
x x<br />
x x
17 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen förvärvsarbetande 8 ska öka<br />
KS, SOCN, VIAN<br />
Källa: SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik. KKiK mått<br />
31<br />
Resultat senaste mätning (2009): Andelen förvärvsarbetande av<br />
befolkningen 20-64 år var för kvinnor 69,5 %, för män 75,9 %<br />
Jämförelse: Genomsnitt för riket var för kvinnor 73,1 %, för män<br />
76,2 %<br />
Arbetslösheten ska minska<br />
KS, SOCN, VIAN<br />
Källa: Arbetsför<strong>med</strong>lingen<br />
Resultat senaste mätning: Antalet arbetslösa i åldrarna 16-64 år;<br />
443 kvinnor, 479 män. Öppen arbetslöshet 4,6 %, i åtgärder 4,3 %,<br />
totalt 8,9 %.<br />
Jämförelse: Total arbetslöshet; riket 6,1 %, Sörmland 7,9 %.<br />
Ungdomsarbetslösheten ska minska<br />
KS, SOCN, VIAN<br />
Källa: Arbetsför<strong>med</strong>lingen<br />
Resultat senaste mätning (juli 2011): Antalet arbetslösa i åldrarna<br />
18-24 år; 104 kvinnor, 124 män. Öppen arbetslöshet 7,3 %, i<br />
åtgärder 7,1 %, totalt 14,4 %.<br />
Jämförelse: Total arbetslöshet; riket 9,5 %, Sörmland 13,3 %.<br />
Andelen ungdomar som går vidare till arbeten inom två år<br />
efter avslutad gymnasieutbildning ska öka<br />
BIN, VIAN<br />
Källa: SKL Öppna jämförelser<br />
Resultat senaste mätning: 30,7 % (2010)<br />
Jämförelse: riket 32 % (2010)<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Andelen unga <strong>med</strong> arbetsmarknadsinsatser som går vidare till<br />
studier eller arbete ska öka<br />
VIAN<br />
Målnivå: Andelen ungdomar 16-26 år, inom Viadidakts<br />
arbetsmarknadsinsatser, som går vidare till studier eller arbete ska<br />
öka <strong>med</strong> två procentenheter <strong>med</strong> 2010 som bas<br />
Källa: Viadidakt statistik från Accorda<br />
Resultat senaste mätning (2010): 30 %<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen <strong>med</strong> försörjningsstöd 9 ska minska<br />
STN, SOCN, VIAN<br />
Källa: Socialstyrelsens statistik. KKiK kompletterande mått<br />
Resultat senaste mätning (2010): 7,8 %<br />
Jämförelse: riket 4,4 %<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x x x<br />
x x x<br />
x x<br />
x<br />
x<br />
8 Som förvärvsarbetande räknas alla som har arbetat i genomsnitt minst en timme per vecka under november<br />
månad. Även de som var tillfälligt frånvarande under mätperioden, t.ex. på grund av sjukdom, ingår. Även<br />
företagare, dvs. personer som redovisat uppgift om aktiv näringsverksamhet, räknas som förvärvsarbetande.
18 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen <strong>med</strong> försörjningsstöd som går vidare till studier eller<br />
arbete ska öka<br />
KS, SOCN, VIAN<br />
Målnivå: Andelen personer som är öppet arbetslösa och har<br />
försörjningsstöd som går vidare till arbete eller studier ska öka<br />
Källa: Treserva<br />
Resultat senaste mätning (första halvåret 2011): 4,7 %<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen studerande som klarar målen i svenska för<br />
invandrare, SFI, ska öka<br />
VIAN<br />
Målnivå: Andelen elever inom SFI spår 2 och spår 3 som får minst<br />
betyget godkänt ska öka<br />
Källa: SCB<br />
Resultat senaste mätning (2010): Andelen elever som fått minst<br />
godkänt på kurs 2b var 33 %, kurs 2c 44 %, kurs 3c 59 % och kurs<br />
3d 68 %<br />
Jämförelse (genomsnitt för riket 2010): Andel som fått minst<br />
godkänt på kurs 2b var 35 %, kurs 2c 33 %, kurs 3c 34 % och kurs<br />
3d 47 %<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen studerande som klarar målen i gymnasial<br />
vuxenutbildning ska öka<br />
VIAN<br />
Källa: Skolverkets statistik<br />
Resultat senaste mätning (2010): Andelen som fick minst betyget<br />
godkänt i kärnämnena var; Sv A 79 %, Eng A 82 %, Ma A 87 %<br />
Jämförelse: genomsnitt för riket Sv A 77 %, Eng A 81 %, Ma A<br />
72 % (2010)<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Medborgarna ska ha goda möjligheter att delta i <strong>kommun</strong>ens<br />
utveckling<br />
Samtliga<br />
Källa: KKiK mått 15. (Hur väl möjliggör <strong>kommun</strong>en för<br />
<strong>med</strong>borgarna att delta i <strong>kommun</strong>ens utveckling.)<br />
Resultat senaste mätning: 37 % av maxpoäng (2010)<br />
Jämförelse: Medelvärde KKiK 44 % (2010)<br />
Antal byggklara tomter ska öka<br />
KS<br />
Målnivå: 60 st byggklara tomter för småhus i centralorten<br />
Källa: Egen mätning<br />
Resultat senaste mätning (april 2011): 19 st.<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x x x<br />
x<br />
x<br />
x x<br />
x<br />
9 Andel personer i befolkningen som vid minst ett tillfälle under kalenderåret fått ekonomiskt bistånd. Som<br />
mottagare räknas alla personer i det hushåll som får stöd oavsett ålder.
19 (61)<br />
Åtaganden<br />
KFAB ska genom ett affärsmässigt synsätt erbjuda ett boende<br />
av god normal standard. Andelen nöjda hyresgäster ska öka<br />
KFAB<br />
Målnivå: NKI 75, <strong>2014</strong>. KFAB ska vidmakthålla ett starkt<br />
varumärke, vilket motsvarar riktvärdet NKI 71<br />
Källa: Egen kundundersökning<br />
Resultat senaste mätning (2008): NKI 71<br />
Bredbandsyttäckningen ska öka 10<br />
KS<br />
Målnivå: 5 % av <strong>kommun</strong>ens yta ska ha bredbandstäckning <strong>2012</strong><br />
Källa: Post- och telestyrelsen<br />
Resultat senaste mätning (våren 2011): 3,61 %<br />
Enskilda avlopp ska ha godkänd standard för att minska<br />
utsläppen av näringsämnen till sjöar och vattendrag<br />
MHN<br />
Målnivå: 200 godkända anläggningar per år<br />
Källa: Intern redovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): 55 godkända anläggningar<br />
Minskad klimatpåverkan<br />
KS<br />
Målnivå: Minst 12 000 ton minskad CO 2 -utsläpp genom att<br />
<strong>Katrineholms</strong> Logistikcentrum möjliggör överföring av godstrafik<br />
till järnväg.<br />
Källa: Uppgifter från Van Dieren Maritime<br />
Resultat senaste mätning (2010): minskning 11 000 ton CO 2<br />
Andelen förnyelsebar energi ska öka i verksamheten och fler<br />
kostnadseffektiva sätt att spara energi ska implementeras<br />
STN<br />
Målnivå: Minska energiförbrukningen <strong>med</strong> 3 % genom att<br />
energieffektivisera minst en fastighet inom ”övriga idrottsplatser”.<br />
Källa: Egen redovisning<br />
En hög andel miljöbilar i <strong>kommun</strong>koncernen<br />
STN<br />
Källa: Andelen miljöbilar av totalt antal bilar i <strong>kommun</strong>koncernen.<br />
KKiK mått 37<br />
Resultat senaste mätning (2009): 65 %<br />
Jämförelse: Genomsnitt <strong>kommun</strong>er som deltar i KKiK; 35 %<br />
Återvinningen av hushållsavfall ska öka<br />
Ägardirektiv KVAAB<br />
Källa: Andel återvunnet material i förhållande till totala mängden<br />
hushållsavfall. KKiK mått 36<br />
Resultat senaste mätning (2009): 36 %<br />
Jämförelse: Genomsnitt <strong>kommun</strong>er som deltar i KKiK; 36 %<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x x x<br />
x<br />
x x<br />
x<br />
x<br />
10 Definitionen av bredband ändrades från 2 mb/s till 100 mb/s under början av 2011. Regeringen har mål om<br />
100 mb/s till 90 procent av hushållen och företagen år 2020.
20 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen miljöcertifierad nyinförskaffad IT-utrustning ska öka<br />
KS<br />
Målnivå: 30 %<br />
Källa: Leverantörens certifiering<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Välvårdade parker<br />
STN<br />
Målnivå: Andelen invånare som tycker att parkerna i centrum sköts<br />
bra ska vara fortsatt hög<br />
Källa: SKL:s undersökning Kritik på teknik, genomförs vart tredje<br />
år<br />
Resultat senaste mätning: Andelen som tycker att parkerna i<br />
centrum sköts bra eller mycket bra var 75 % (2010)<br />
Jämförelse: Genomsnitt för de 94 <strong>kommun</strong>er som deltog i<br />
undersökningen var 63 % (2010)<br />
Andelen ekologiska råvaror och närproducerade råvaror ska<br />
öka av <strong>kommun</strong>ens totala inköp av livs<strong>med</strong>el. Det ska även ske<br />
<strong>med</strong> en klimatsmart inriktning<br />
STN<br />
Målnivå: 30 % ekologiskt, 5 % närproducerat samt att skola och<br />
förskola ska serveras vegetarisk mat 1 gång/vecka<br />
Källa: Egen redovisning<br />
Resultat senaste mätning: 7 % ekologiskt (2010)<br />
Månatliga utvärderingar per enhet kommer att inledas under<br />
<strong>plan</strong>perioden.<br />
Jämförelse: Medelvärde KKiK 8 % ekologiskt (2009/2010)<br />
Svinnet av mat ska minska<br />
STN<br />
Målnivå: Kartlägga och mäta svinnet för att sedan minska det <strong>med</strong><br />
30 % vid införandet av Sapere-modellen<br />
Källa: Egen redovisning, första mätning görs <strong>2012</strong><br />
Katrineholmarna 11 ska känna till platsens varumärke<br />
KS, KTN, VIAN<br />
Målnivå: 90 %<br />
Källa: Kulturundersökning <strong>2012</strong><br />
Katrineholmarna ska känna till vad platsens varumärke står<br />
för<br />
KS, KTN, VIAN<br />
Målnivå: 50 %<br />
Källa: Kulturundersökning <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x<br />
x x x x<br />
x<br />
x x<br />
x x<br />
11 Med Katrineholmare avses nattbefolkning.
21 (61)<br />
Kultur och fritid<br />
Visionen för Katrineholm 2025 tar fasta på kulturlivet som en viktig arena för skaparlust och<br />
kreativitet; en viktig grund för samhällets utveckling. I Katrineholm, Sveriges Lustgård, finns<br />
fantastiska möjligheter till en innehållsrik fritid för människor i alla åldrar.<br />
Resultatmål<br />
Ett rikt kultur- och fritidsliv, där särskilt barn och ungdomar prioriteras. Stark<br />
samverkan <strong>med</strong> föreningslivet.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
Kultur- och turismnämndens ansvarsområden, kultur och turism, är nyckelområden för <strong>kommun</strong>ens<br />
utveckling. Ett brett kulturutbud, <strong>med</strong> möjligheter till eget kulturskapande samt attraktiva<br />
evenemang, bidrar till att invånare väljer att stanna på orten och attraherar nya invånare. Ett<br />
livskraftigt kulturliv är de bästa förutsättningarna för en livskraftig <strong>kommun</strong>.<br />
Biblioteksverksamheten är en viktig del av det demokratiska samhället. Med utgångspunkt i det<br />
omgivande samhället ska biblioteket vara en attraktiv, synlig, tillgänglig, unik mötesplats och en<br />
kreativ <strong>med</strong>aktör för lärande, information och kultur. Informationen är fri och öppen på biblioteken<br />
och servicenivån är hög. Anpassning och service till <strong>med</strong>borgare <strong>med</strong> funktionshinder eller annat<br />
språk än svenska är viktiga områden. En hög servicenivå och ett bra bemötande är något som hela<br />
<strong>kommun</strong>en arbetar aktivt <strong>med</strong>. I hög servicenivå ingår högkvalitativa och välutvecklade e-tjänster<br />
via <strong>kommun</strong>ens hemsida. Demografiska förändringar påverkar kultur- och turismnämndens<br />
verksamhet på flera olika sätt; bibliotekets verksamhet, <strong>med</strong>iainköp, lokaler, föreningsbidrag samt<br />
ungdomsverksamheten.<br />
I Kommun<strong>plan</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> prioriteras kultur för barn och ungdomar. Under den tid då barn växer<br />
upp har samhället störst möjlighet att stimulera och utveckla ett livslångt kulturintresse. Alla barn<br />
och ungdomar ska ha likvärdiga möjligheter att få tillgång till kultur och att utveckla sina olika<br />
personliga förutsättningar. Satsningar på kultur på ungdomars egna villkor är av stor vikt för att ta<br />
tillvara ungdomars engagemang och deras möjlighet till inflytande.<br />
Under hösten 2011 kommer första delen av lokstallet att tas i anspråk. Det innebär att en scen nu<br />
finns för ungdomars kulturutövande liksom ett ungdomscafé. Etapp 2 av lokstallarna <strong>med</strong> fritidsgården<br />
står färdig under <strong>2012</strong> under förutsättning att Kommunfullmäktige beviljar investerings<strong>med</strong>el.<br />
Skateparken är färdigprojekterad och arbete pågår <strong>med</strong> färdigställande av detalj<strong>plan</strong>.<br />
Genom detta har en viss förskjutning skett i tid vad gäller byggandet av skateparken. Tidigast<br />
invigning nu är hösten <strong>2012</strong>.<br />
Ett konstpedagogiskt arbete kommer att startas som ett led i att stärka samarbetet mellan skola och<br />
kultur. Genom att arbeta projektinriktat <strong>med</strong> ungdomar och stärka tillgängligheten till konsthallen<br />
och dess utställningar skapas ökad förståelse för den samtida konsten hos barn och unga.<br />
Det nya idrottspolitiska program som är under framtagande kommer att tydliggöra riktlinjer för<br />
Sportcentrums verksamhet riktad mot både <strong>med</strong>borgare, föreningsliv och <strong>kommun</strong>al verksamhet.<br />
Programmet kan leda till verksamhetsförändringar under <strong>plan</strong>perioden.
22 (61)<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
En kultur<strong>plan</strong> upprättas för att skapa ett kulturliv präglat av<br />
mångfald<br />
BIN, KTN<br />
Målnivå: Minst 50 % ska <strong>2014</strong> tycka att kulturutbudet är ganska<br />
bra eller mycket bra.<br />
Källa: Kulturundersökningen<br />
Resultat senaste mätningen: 37 % (2011)<br />
Attraktiva miljöer och ett kvalitativt varierat utbud av<br />
verksamheter i Kulturhuset<br />
KTN<br />
Målnivå: 70 % ska vara nöjda <strong>med</strong> utbudet, 80 % ska uppfatta<br />
bemötandet som bra eller mycket bra<br />
Källa: Kulturhusundersökningen<br />
Resultat senaste mätning: 85 % nöjda <strong>med</strong> utbudet, 94 % uppfattar<br />
bemötandet som bra eller mycket bra (2011)<br />
Biblioteket ska erbjuda god service samt ett varierat<br />
<strong>med</strong>iautbud<br />
KTN<br />
Målnivå: Andelen besökare som är nöjda <strong>med</strong> utbudet samt<br />
andelen besökare som är nöjda <strong>med</strong> servicen ska vara fortsatt hög<br />
Källa: Kulturhusundersökningen<br />
Resultat senaste mätningen: 90 % uppfattade att biblioteket erbjöd<br />
god service samt ett bra och varierat utbud (2011)<br />
Ungdomarna ska vara nöjda <strong>med</strong> den verksamhet som Ung<br />
Kultur och Fritid bedriver<br />
KTN<br />
Målnivå: Andelen ungdomar som är nöjda <strong>med</strong> den verksamhet<br />
som Ung Kultur och Fritid bedriver ska senast <strong>2014</strong> uppgå till<br />
80 %<br />
Källa: Enkätundersökning, första mätning genomförs i slutet av<br />
2011<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Föreningsbidragen ska utvecklas så att barn och unga<br />
prioriteras<br />
KTN<br />
Källa: Egen redovisning, första mätning görs hösten 2011<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> har en stark samverkan <strong>med</strong><br />
föreningslivet för att kvinnor och män, pojkar och flickor ska<br />
få den service som <strong>kommun</strong>fullmäktige har beslutat<br />
KS, KTN, STN, VIAN<br />
Målnivå: NKI 60<br />
Källa: Utvärdering eller enkät <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x x
23 (61)<br />
Åtaganden<br />
Djulöområdets attraktivitet ska öka<br />
KTN, STN<br />
Målnivå: 70 % ska vara nöjda <strong>med</strong> det utbud som erbjuds<br />
Källa: Kulturundersökning<br />
Resultat senaste mätning: 40 % (2011)<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
Skola<br />
Barn och unga står för mycket av lusten, livsglädjen och ambitionerna i ett samhälle. Skolan har en<br />
viktig roll i att värna den energin. Skolan ska också stödja barns inneboende lust till lärande.<br />
<strong>Katrineholms</strong> vision 2025 visar vilket slags samhälle som vi vill skapa för våra barn och unga.<br />
Resultatmål<br />
Genom att erbjuda en god och trygg miljö ska de pedagogiska verksamheterna<br />
lägga grunden för ett livslångt lärande och göra det möjligt för alla barn och<br />
ungdomar att nå kunskapsmålen.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
Bildningsnämndens huvudinriktning under perioden är att öka barns förutsättningar och<br />
möjligheter till lärande i förskolan och förbättra elevernas måluppfyllelse i grundskola och<br />
gymnasium. Satsningar på en ökad samverkan <strong>med</strong> högskolor och universitet kommer att ske under<br />
<strong>plan</strong>perioden, framförallt <strong>med</strong> fokus på forskning i skolvardagen.<br />
Införandet av ny skollag, nya läro<strong>plan</strong>er för grundskolan och gymnasieskolan, <strong>med</strong> tillhörande nytt<br />
betygssystem och införandet av lärarlegitimation, kommer att innebära stora förändringar på såväl<br />
nationellt <strong>plan</strong>, som lokalt i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>. Därtill kommer beslutet om en ny lärarutbildning.<br />
Införandet av lärarlegitimation kommer att <strong>med</strong>föra att endast lärare <strong>med</strong> legitimation i ett visst<br />
ämne får sätta betyg från och <strong>med</strong> 2015. Införandet av lärarlegitimitet 2015 kan komma att <strong>med</strong>föra<br />
svårigheter för mindre skolenheter att klara behörighetskraven i alla ämnen. Kartläggning över<br />
konsekvenserna utreds av bildningsförvaltningen. En omfattande kartläggning av personalens<br />
behörighet har påbörjats och konsekvensen av den nya lagstiftningen kommer <strong>med</strong> stor sannolikhet<br />
bli omflyttning av personal. Vi kommer troligen även att få fler lärartjänster som är delade mellan<br />
flera enheter.<br />
I <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> har elevunderlaget de senaste åren varit vikande. Den stora inflyttningen<br />
av nyinvandrade elever har delvis vägt upp detta men på landsbygden har elevunderlaget i<br />
<strong>kommun</strong>ens grundskolor stadigt minskat. Även gymnasieskolan är inne i en period av elevminskning.<br />
Två friskolor har lämnat in ansökan att få starta verksamhet i Katrineholm; Lärande i Östergötland<br />
och Kunskapsskolan. Båda har erhållit tillstånd för start fr.o.m. lå <strong>2012</strong>/13, Lärande i Östergötland<br />
för start av 1-9 skola och Kunskapsskolan för start av 4-9 skola. Detta kommer att innebära<br />
omfattande strukturförändringar för de <strong>kommun</strong>ala skolorna.<br />
Inom ramen för sitt uppdrag, och att möta konkurrens från friskolor, ser bildningsnämnden ett stort<br />
behov av att utveckla IT-stödet inom grundskolan. Behoven innebär såväl utökning av antalet<br />
datorer för elever och lärare, som fortsatt kompetensutveckling i IT-kompetens för pedagoger.
24 (61)<br />
Under läsåret 2011/<strong>2012</strong> träder den nya gymnasiereformen i kraft vilket innebär en tydligare<br />
skillnad mellan studieförberedande program och yrkesprogram. Det individuella programmet har<br />
ersatts av fem olika introduktionsprogram. I Katrineholm har en ny skola startat, <strong>Katrineholms</strong><br />
Tekniska College, i nära samarbete <strong>med</strong> näringslivet.<br />
I samarbete <strong>med</strong> landstinget, arbetsför<strong>med</strong>ling, arbetsliv, högskola och utbildningsanordnare i<br />
Sörmland har ett Regionalt Vård- och omsorgscollege startat. Utveckling av ett lokalt Vård- och<br />
omsorgscollege pågår och ansökan om certifiering kommer att göras under läsåret 2011/<strong>2012</strong>.<br />
Grundsärskolan innefattar två olika utbildningar, grundsärskola och träningsskola. En reformerad<br />
gymnasiesärskola träder i kraft höstterminen <strong>2012</strong>. En annan viktig förändring inom särskolan<br />
gäller elever <strong>med</strong> diagnosen autism. Enligt tidigare lagstiftning hade dessa elever rätt att mottas i<br />
särskolan. Denna möjlighet finns inte längre utan endast elever <strong>med</strong> funktionshindret autism och<br />
diagnosen utvecklingsstörning har rätt att mottas i särskolan.<br />
Då Kulturskolans verksamhet kvarstår i de gamla lokalerna på Malmgatan, finns ett stort behov av<br />
allmän lokalupprustning och möbelinköp. I takt <strong>med</strong> att verksamheten utvecklas <strong>med</strong> nya inriktningar<br />
och nya förväntningar från elever, krävs en förnyelse av scenteknik och musikinstrument.<br />
Bildundervisningen är fortfarande under uppbyggnad, vilket gör att investeringar måste göras i<br />
salarna.<br />
För närvarande finns ingen stor nyinvandring till Katrineholm. De flesta elever som kommer är<br />
asylsökande och avvisas efter några månader. I Katrineholm bor emellertid i dagsläget föräldrar,<br />
som sammantaget har ca 300 barn på annan ort, varav de flesta befinner sig i olika flyktingläger i<br />
Afrika. En lagändring från den 1 juli <strong>2012</strong> innebär att dessa barn kan återförenas <strong>med</strong> sina familjer<br />
och komma till Katrineholm. Eftersom det länge har rått osäkerhet kring detta har nämnden valt att<br />
behålla organisationen <strong>med</strong> en mottagningsenhet under 2011. Personalen fördelades ut till skolor<br />
<strong>med</strong> många nyanlända för att arbeta <strong>med</strong> svenska som andraspråk alternativt studiestöd på modersmålet.<br />
På så sätt har nämnden säkerställt en god beredskap och kan <strong>med</strong> kort varsel ta emot en<br />
större nyinvandring av barn och ungdomar. I det fall flertalet kommer till <strong>kommun</strong>en samlat <strong>med</strong><br />
kort framförhållning, blir det dock en stor utmaning för bildningsnämnden att organisatoriskt och<br />
resursmässigt möta dessa barns/ungdomars olika behov.<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
Personaltätheten i förskolan ska under <strong>plan</strong>perioden öka<br />
BIN<br />
Källa: Skolverkets statistik.<br />
Resultat senaste mätning: 2010 var antal inskrivna barn per<br />
årsarbetare omräknat till heltidstjänster 5,5 barn/personal<br />
Jämförelse: riket 5,4 barn/personal<br />
Andelen nöjda föräldrar som upplever att förskolan stimulerar<br />
barnens lust att lära ska vara fortsatt hög och gärna öka<br />
ytterligare<br />
BIN<br />
Källa: BIN:s egen mätning <strong>med</strong> start <strong>2012</strong><br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x
25 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen föräldrar som kan rekommendera <strong>Katrineholms</strong><br />
<strong>kommun</strong>s pedagogiska 1-5 års verksamheter till andra ska öka<br />
BIN<br />
Källa: Bildningsförvaltningens brukarundersökning<br />
Resultat senaste mätning (2011): 3,5 (högsta värde 4,0)<br />
Alla transporter utförda av service och teknikförvaltningen<br />
<strong>med</strong> tung trafik till förskolorna ska upphöra<br />
STN<br />
Målnivå: All trafik har upphört under <strong>plan</strong>perioden<br />
Källa: Egen utvärdering<br />
Andel elever som klarar de nationella proven i årskurs 3 och 5<br />
ska öka<br />
BIN<br />
Källa: Skolverkets statistik. KKiK mått 18 12 och 18B<br />
Resultat senaste mätningen (lå 2009/10):<br />
Årskurs 3<br />
Matematik 71 % (flickor 70 %, pojkar 73 %)<br />
Svenska 78 % (flickor 88 %, pojkar 67 %)<br />
Årskurs 5<br />
Engelska 73 % (flickor 87 %, pojkar 76 %)<br />
Matematik 76 % (flickor 82 %, pojkar 70 %)<br />
Svenska 75 % (flickor 71 %, pojkar 66 %)<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen elever och föräldrar som upplever att barn som så<br />
behöver får stöd för sitt lärande ska vara fortsatt hög och öka<br />
ytterligare<br />
BIN<br />
Källa: Bildningsförvaltningens brukarundersökning<br />
Resultat senaste mätningen (2011): (högsta värde 4,0)<br />
Frågan ställd ”Jag upplever att mitt barn får det stöd och den hjälp<br />
som behövs från sina lärare”:<br />
Föräldrar<br />
År 3; 3,17<br />
År 6; 3,13<br />
År 8; 2,83<br />
Frågan ställd ”Lärarna i min skola hjälper mig i skolarbetet om<br />
jag behöver det”:<br />
Elever<br />
År 3; 3,72<br />
År 4; 3,78<br />
År 5; 3,61<br />
År 6; 3,65<br />
År 7; 3,27<br />
År 8; 3,4<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x x x<br />
x x<br />
x<br />
12 KKiK mått 18 kommer fr.o.m. mätningen <strong>2012</strong> avse årskurs 6 istället för årskurs 5.
26 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen nöjda föräldrar som upplever att fritidshemmen<br />
stimulerar barnens lust att lära ska vara fortsatt hög och gärna<br />
öka ytterligare<br />
BIN<br />
Källa: Bildningsförvaltningens brukarundersökning<br />
Resultat senaste mätning (2011): 3,13 (högsta värde 4,0)<br />
Andelen nöjda föräldrar som upplever att skolan stimulerar<br />
deras barns lust att lära ska vara fortsatt hög och gärna öka<br />
ytterligare<br />
BIN<br />
Källa: Bildningsförvaltningens brukarundersökning<br />
Resultat senaste mätningen (2011): (högsta värde 4,0)<br />
År 3; 3,24<br />
År 6; 3,13<br />
År 8; 2,83<br />
Uppföljningen ska uppvisa könsrelaterad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Kommunledningsförvaltningen ställer sin kompetens till<br />
bildningsförvaltningens förfogande<br />
KS<br />
Målnivå: 100 aktiviteter inom bildningsförvaltningens<br />
kärnverksamhet<br />
Källa: Stratsys<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Andelen elever <strong>med</strong> gymnasiebehörighet ska öka<br />
BIN<br />
Källa: Skolverkets statistik. KKiK mått 19<br />
Resultat senaste mätningen (2010): 81 %<br />
Jämförelse: riket 88,2 %<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andel elever (folkbokförda i <strong>kommun</strong>en) som fullföljer<br />
gymnasieprogram inom 4 år inkl. IV-program ska öka<br />
BIN, VIAN<br />
Källa: SKL Öppna jämförelser. KKiK mått 21<br />
Resultat senaste mätning (2010): 76,5 %<br />
Jämförelse: riket 75,9 %<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen elever som erhållit högskolebehörighet inom fyra år<br />
ska öka<br />
BIN<br />
Källa: SKL Öppna jämförelser<br />
Resultat senaste mätning (2010): 86,5 %<br />
Jämförelse: riket 90,3 %<br />
Uppföljningen ska redovisa könsuppdelad statistik fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
x x
27 (61)<br />
Åtaganden<br />
En hög andel nöjda föräldrar som upplever att särskolan<br />
stimulerar deras barns lust att lära<br />
BIN<br />
Källa: Egen mätning fr.o.m. <strong>2012</strong><br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
Omsorg och trygghet<br />
Vår vision är att alla i Katrineholm, oavsett vilket läge i livet vi befinner oss i, ska kunna känna<br />
livslust. Kommunen kan bidra genom att skapa förutsättningar för trygghet, självständighet,<br />
upplevelser och gemenskap.<br />
Resultatmål<br />
De sociala trygghetssystemen ska utgå från individens behov och ge möjlighet till<br />
självbestämmande. Människor <strong>med</strong> särskilda behov och deras anhöriga är trygga<br />
och har förutsättningar att leva som aktiva och självständiga samhälls<strong>med</strong>borgare.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
För vård- och omsorgsnämnden förväntas förändringarna avseende antal personer som behöver/<br />
efterfrågar insatser fortsätta. Det gäller svängningar inom såväl handikappomsorg inkl personlig<br />
assistans som äldreomsorgens hemtjänst.<br />
Inom handikappomsorgen kommer antalet brukare i behov av daglig verksamhet att öka, det gäller<br />
även behovet av särskilda boendeplatser (nationell trend). Personer <strong>med</strong> mera komplexa vårdbehov<br />
kommer att kräva en höjd kompetens hos personal. Landstingets neddragningar inom psykiatrisk<br />
vård har direktpåverkan i flera av handikappomsorgens verksamheter <strong>med</strong> ökad vårdtyngd som<br />
följd. Landstinget fortsätter inte att dela kostnad <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>ens handikappomsorg för brukare på<br />
psykiatriska behandlingshem. Ett antal brukare har redan återkommit till <strong>kommun</strong>en <strong>med</strong>an andra<br />
brukare kräver, för att kunna återkomma, ny kompetens och personalförstärkning.<br />
Inom äldreomsorgen beräknas behovet av demensplatser att öka. Ombyggnationen av Lövåsen<br />
fortskrider enligt <strong>plan</strong>. Till hösten <strong>2012</strong> öppnas tio 13 nya demensplatser på Lövåsen. På uppdrag av<br />
Länsstyrgruppen för närvård ska ett länsövergripande demensnätverk bildas <strong>med</strong> uppdrag att sprida<br />
och följa upp det reviderade länsgemensamma vårdprogrammet för demens.<br />
Äldreomsorgen fortsätter att utveckla det hälsofrämjande förhållningssättet. Samordnaren för<br />
stimulans<strong>med</strong>el kommer att vara stöd för verksamheten inom äldreomsorgen i det hälsofrämjande<br />
arbetet. Utbildningssatsningar inom kost och nutrition pågår.<br />
Anhörigstödet utvecklas vidare inom såväl äldre- som handikappomsorgen.<br />
Innovationsprojektet fortsätter och en ny ansökan är gjord. Del ett utvecklade en modell för att ta<br />
tillvara personalens idéer om innovationer och klargjorde juridiken kring det. Del två handlar om<br />
entreprenörskap för idégivarna och att kommersialisera idéerna.<br />
13 Uppgiften är ändrad i förhållande till <strong>kommun</strong>styrelsens förslag, som då var tolv platser.
28 (61)<br />
Andra behovs- och verksamhetsförändringar som vård- och omsorgsnämnden hanterar är bl.a. ökat<br />
behov av sjukgymnast inom rehab.enheten, förstärkning av personalresurser nattetid inom vissa<br />
enheter samt utökning av antal områdeschefer (som arbetsmiljöåtgärd).<br />
Under <strong>2012</strong> kommer vård- och omsorgsförvaltningen också att hantera ett flertal större uppdrag<br />
och projekt. Detta gäller såväl nämndsinterna som <strong>kommun</strong>gemensamma projekt/uppdrag. Förvaltningen<br />
behöver också arbeta mer strukturerat och tydligt kring säkerhet, tillgänglighet och<br />
kvalitetsfrågor inkl. fastighetsfrågor. Ett nytt dokumentations/verksamhetssystem kommer att kräva<br />
genomgripande utbildningsinsatser.<br />
Det som framförallt påverkar socialnämndens verksamhet inom målområdet är utvecklingen när<br />
det gäller arbetslöshet och enskilda människors möjlighet till egen försörjning. Kommunen<br />
påverkas också av utveckling och förändring av socialförsäkringssystemet. Arbetslöshet påverkar<br />
inte bara enskilda familjers ekonomi utan också deras övriga levnadsförhållanden. Antalet hushåll<br />
<strong>med</strong> försörjningsstöd kommer att vara på en fortsatt hög nivå under <strong>2012</strong>.<br />
Antalet sociala kontrakt har ökat <strong>med</strong> 27 procent det senaste året och socialnämnden förväntar en<br />
fortsatt ökning år <strong>2012</strong>. Detta innebär att verksamheten måste förändras och förstärkas.<br />
Verksamheten för våldsutsatta kvinnor, Frida, har haft en kontinuerlig ökning av ärenden genom<br />
åren. Det hedersrelaterade våldet har också blivit ett växande problem som kvinnofridsverksamheten<br />
och socialförvaltningen måste möta. Sårbarheten i kombination <strong>med</strong> ny problematik<br />
gör att kvinnofridsverksamheten behöver förstärkas och utvecklas.<br />
Mansmottagningen ger behandling till personer som har använt våld i nära relationer. Verksamheten<br />
har till stora delar finansierats genom <strong>med</strong>el från länsstyrelsen, vilket kommer att upphöra<br />
vid årsskiftet 2011-<strong>2012</strong>. Det råder osäkerhet om verksamhetens fortsättning.<br />
Belastningen på hela socialförvaltningen är så pass stor att det eventuellt kan krävas<br />
omorganisationer, personalförändringar och effektiviseringar. Socialnämndens verksamhet kommer<br />
att lokaliseras till nya lokaler under augusti <strong>2012</strong> för att förbättra arbetsmiljön och ge en utökad<br />
service. Detta <strong>med</strong>för ökade kostnader och kommer att tillfälligt påverka den dagliga verksamheten.<br />
Det brotts- och skadeförebyggande arbetet ska vidareutvecklas genom dels gemensamma<br />
trygghetsfrämjande insatser mellan <strong>kommun</strong>ala förvaltningar och bolag och dels genom utökad<br />
samverkan mellan polisen och <strong>kommun</strong>en. Det samverkansavtal som har tecknats mellan<br />
<strong>kommun</strong>en och polisen ska implementeras och ligga till grund för <strong>kommun</strong>ens fortsatta trygghetsarbete.<br />
En trygghetsundersökning genomförs under hösten 2011 och resultatet från denna kan<br />
underlag för vidare prioriteringar.<br />
Tätare och kontinuerliga träffar <strong>med</strong> polisen kan snabbt påvisa om det uppstått några problem inom<br />
specifika områden. Stationsområdet är ett prioriterat område ur trygghetssynpunkt och ett<br />
samarbete mellan Jernhusen AB, Trafikverket, polisen och <strong>kommun</strong>en kommer att utvecklas.<br />
Under våren <strong>2012</strong> <strong>plan</strong>eras en Trygghetsvecka där målet är att bidra till en tryggare miljö för<br />
<strong>med</strong>borgarna genom att arbeta aktivt <strong>med</strong> bland annat trygghetsfrågor i offentlig miljö genom<br />
exempelvis olika aktiviteter för äldre och yngre samt klottersanering.
29 (61)<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
Personalkontinuiteten inom hemtjänsten ska öka<br />
VON<br />
Målnivå: Det genomsnittliga antalet vårdare som besöker en äldre<br />
person, <strong>med</strong> hemtjänst beviljad av <strong>kommun</strong>en, under 14 dagar ska<br />
minska till 12 personer<br />
Källa: Egen mätning. KKiK mått 11<br />
Resultat senaste mätning (2010): 13 personer<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 13 personer<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Andelen som känner sig trygga <strong>med</strong> att Fixar-Malte finns att<br />
tillgå ska öka<br />
VON<br />
Målnivå: 92 %<br />
Källa: Egen trygghetsmätning. Mäts vartannat år<br />
Resultat senaste mätning (2009): 91 %<br />
Väntetiden till särskilt boende inom äldreomsorgen ska minska<br />
VON<br />
Målnivå: 18 dagar<br />
Källa: Egen mätning. KKiK mått 8<br />
Resultat senaste mätning: 19 dagar (2007)<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 42 dagar (2007)<br />
Andelen trygga i sin bostad inom äldreomsorgen ska öka<br />
VON<br />
Målnivå: 94 procent<br />
Källa: Egen mätning, kvalitetsbarometern. Mäts vartannat år.<br />
Resultat senaste mätning (2007): 93 procent.<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Antalet demensplatser ska öka<br />
VON<br />
Målnivå: 10 14 nya demensplatser (efter tillbyggnad inom Lövåsens<br />
vårdboende)<br />
Källa: Egen mätning<br />
Resultat senaste mätning (2011): 96 lägenheter samt 8 lägenheter<br />
för korttid<br />
Totalt ska brukarnöjdheten inom handikappomsorgen öka<br />
VON<br />
Målnivå: NBI 15 76<br />
Källa: Brukarindex, Externt företag ARC Research AB<br />
Resultat tidigare mätningar: NBI 2008 var 75,6. NBI 2010 var<br />
74,4.<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
14 Uppgiften är ändrad i förhållande till <strong>kommun</strong>styrelsens förslag, som då var 12 platser.<br />
15 Nöjd brukar index, sammanvägning av tre variabler.
30 (61)<br />
Åtaganden<br />
Andelen trygga i sitt boende inom handikappomsorgen ska öka<br />
VON<br />
Målnivå: 90 procent<br />
Källa: Brukarindex, Externt företag ARC Research AB. Mäts<br />
vartannat år.<br />
Resultat tidigare mätningar: 87 % 2008, 89 % 2010.<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Öka andelen anställda inom vård- och omsorg <strong>med</strong> adekvat<br />
gymnasieutbildning genom Vård- och omsorgscollege<br />
BIN, VON<br />
Målnivå: 100 procent<br />
Källa: Egen mätning. Kartläggning sker hösten 2011<br />
Öka andelen anställda inom vård- och omsorg <strong>med</strong><br />
spetskompetens utöver gymnasiekompetens genom Vård- och<br />
omsorgscollege<br />
BIN, VON<br />
Målnivå: Målnivå anges efter kartläggning inför <strong>2012</strong><br />
Källa: Egen mätning. Kartläggning av andel anställda <strong>med</strong><br />
spetskompetens sker hösten 2011<br />
Kommunledningsförvaltningen ställer sin kompetens till vårdoch<br />
omsorgsförvaltningens förfogande<br />
KS<br />
Målnivå: 100 aktiviteter inom vård- och omsorgsförvaltningens<br />
verksamhet<br />
Källa: Stratsys<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Andelen återaktualiserade ungdomar inom socialtjänsten ska<br />
minska<br />
SOCN, VIAN<br />
Källa: Egen mätning. KKiK mått 30<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Jämförelse (2010): Genomsnitt KKiK-<strong>kommun</strong>erna; 69 %<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
Handläggningstiden i snitt för att få ekonomiskt bistånd ska<br />
understiga 18 dagar<br />
SOCN<br />
Källa: Egen mätning. KKiK mått 9<br />
Resultat senaste mätning: 18 dagar (2010)<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 14 dagar (2010)<br />
Alla ärenden ska belysas utifrån<br />
barnperspektivet/barnkonventionen<br />
KS<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendeuppföljning<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x x<br />
x<br />
x x<br />
x x
31 (61)<br />
Åtaganden<br />
Alla projekt ska belysas utifrån<br />
barnperspektivet/barnkonventionen<br />
KS<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Projektuppföljning<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Snabb klottersanering för ökad trygghet<br />
STN<br />
Målnivå: Mindre klotter ska saneras inom ett dygn, omfattande<br />
klotter inom en vecka<br />
Källa: Egen redovisning, mätning påbörjas hösten 2011<br />
Antalet otrygga platser ska minska<br />
STN<br />
Källa: Egen redovisning i samarbete <strong>med</strong> polis och skola<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
Folkhälsa, jämlikhet, jämställdhet och tillgänglighet<br />
<strong>Katrineholms</strong> vision 2025 visar vägen mot ett samhälle där alla är lika viktiga och har lika<br />
möjligheter. Ett tolerant och öppet förhållningssätt är grunden för jämlikhet och jämställdhet.<br />
Resultatmål<br />
Genom ökad tillgänglighet och ett kontinuerligt arbete för att främja jämställdhet,<br />
jämlikhet och integration ska <strong>kommun</strong>en verka för allas lika möjligheter och en god<br />
folkhälsa.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
Medborgarnas förutsättningar och behov skiljer sig åt. Alla oavsett ålder, etnicitet, religion/tro,<br />
sexuell läggning, utseende, funktionsnedsättning, status, åsikt eller kön ska ges möjlighet att delta i<br />
samhället på lika villkor. En individs hälsa och levnadsvanor grundläggs tidigt i livet och kommer<br />
att påverka hur åldrandet se ut. Hälsosamt åldrande ingår i ett livsperspektiv som börjar i barnaår<br />
och pågår hela livet. Ökad tillgänglighet för personer <strong>med</strong> funktionsnedsättning att exempelvis<br />
studera, arbeta och delta i samhällslivet är en förutsättning för att en god och jämlik hälsa ska<br />
uppnås.<br />
Folkhälsoarbete är ett långsiktigt arbete för att stärka och utveckla livsvillkor som främjar hälsa och<br />
förebygger ohälsa. Hälsofrämjande och förebyggande arbete behöver ske samtidigt på flera olika<br />
nivåer och kan handla om såväl generella insatser på samhällsnivå som riktade insatser på<br />
gruppnivå. Det tar tid innan det går att se övergripande resultat och lönsamhet i de insatser som<br />
görs. Med lönsamhet menar vi att invånarna upplever ökad livskvalité och att hälsan ökar samtidigt<br />
som att samhällskostnaderna minskar.<br />
Kommunens verksamheter har stor betydelse för både den individuella hälsan och den samlade<br />
folkhälsan och påverkar invånarna genom hela livet. Därför krävs tvärsektoriell samverkan på såväl<br />
strategisk nivå som verksamhetsnivå. Viktigast är att arbetet inte ses som olika projekt utan som ett<br />
pågående långsiktigt arbete. Politiska beslut måste beredas och verkställas i nära samverkan över
32 (61)<br />
politikområdena. Föreningslivet, idéburna organisationer och inte minst <strong>kommun</strong>invånarna behövs<br />
i arbetet mot en god och jämlik hälsa.<br />
Inom jämställdhetsområdet fortsätter arbetet för att nå de nationella jämställdhetspoliska målen<br />
genom strategin för jämställdhetsintegrering, Strategin innebär att jämställdhet ska integreras som<br />
ett perspektiv i ordinarie sakfrågor, i alla led i beslutsprocessen och verksamheten genom att<br />
förändra normer, omfördela makt och resurser i den ordinarie verksamheten. <strong>Katrineholms</strong><br />
<strong>kommun</strong> har beviljats stöd från SKL:s program för Hållbar Jämställdhet för att säkra hållbarheten i<br />
det sedan flera år pågående jämställdhetsarbetet.<br />
En rapport om ”Onödig ohälsa” visar att det är tio gånger vanligare <strong>med</strong> dålig hälsa bland personer<br />
<strong>med</strong> funktionsnedsättning än hos den övriga befolkningen. Många undersökningar visar att man<br />
mår sämre om man inte kan delta i samhället som ”alla andra”. Bland personer <strong>med</strong> funktionsnedsättning<br />
är en stor del av ohälsan inte kopplad till funktionsnedsättningen i sig utan till<br />
utanförskap, dåligt bemötande och andra saker som ligger i samhällets ansvar att påverka/förhindra.<br />
I regeringens nya strategi för genomförande av funktionshinderpolitiken 2011-2016 ses <strong>kommun</strong>ernas<br />
arbete <strong>med</strong> att skapa förutsättningar för delaktighet och jämlikhet som mycket angeläget.<br />
Arbetet <strong>med</strong> enkelt avhjälpta hinder ska fortsätta <strong>med</strong> full kraft. SKL kommer under perioden att<br />
lägga ett särskilt fokus på idrottsanläggningar, skolor, vårdcentraler och handikapptoaletter.<br />
Utmaningarna i Katrineholm under de kommande åren handlar bland annat om att förbättra<br />
måluppfyllelsen i skolan, om att minska arbetslösheten inte minst bland unga, om att minska<br />
ojämlikhet i hälsa och om att främja tolerans och integration. Därför behöver <strong>kommun</strong>en bland<br />
annat:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Skapa förutsättningar för en trygg uppväxt och främja psykisk hälsa för barn och unga<br />
Arbeta för att alla ska ges möjlighet till inflytande och delaktighet<br />
Fortsätta arbetet <strong>med</strong> genus<strong>med</strong>veten styrning och verksamhetsutveckling av <strong>kommun</strong>ens<br />
verksamheter<br />
Skapa förutsättningar för fysisk aktivitet och goda levnadsvanor, särskilt för barn, unga och<br />
äldre<br />
Öka möjligheterna till social gemenskap för äldre<br />
Arbeta för att lokaler, utemiljöer, verksamheter och information ska bli tillgängligare genom<br />
exempelvis tillgänglighetsinventeringar<br />
I folkhälsoutskottet och tillgänglighetsutskottet pågår arbete <strong>med</strong> att ta fram ett inriktningsdokument<br />
för en god och jämlik hälsa i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2012</strong>-2015 som kommer att lyftas<br />
för beslut till <strong>kommun</strong>fullmäktige i början av <strong>2012</strong>. Dokumentet kommer att ange prioriterade<br />
områden <strong>med</strong> tillhörande inriktningsmål <strong>med</strong> syftet att nämnderna ska sätta upp egna mål för<br />
arbetet utifrån givna ramar. Samverkan på såväl strategisk nivå som verksamhetsnivå är under<br />
utveckling i positiv riktning inom både folkhälso- och tillgänglighetsområdet.<br />
Barn- och ungdomsprojektet, som har pågått från januari 2009, kommer att avrapporteras i mars<br />
<strong>2012</strong>. <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> är en av sex <strong>kommun</strong>er i Sverige som har fått bidrag av Statens<br />
Folkhälsoinstitut för att driva ett projekt kring hälsofrämjande och förebyggande metoder som<br />
syftar till att främja barns och ungas hälsa, framförallt den psykiska hälsan. Projektet har följts av<br />
forskare från tema Barn vid Linköpings Universitet. Projektets arbete ska integreras i de berörda<br />
nämndernas/förvaltningarnas ordinarie verksamhet när projektet avslutas.<br />
Kommunstyrelsen har beslutat om projektdirektiv för projektet Genus<strong>med</strong>veten styrning och<br />
verksamhetsutveckling. Syftet <strong>med</strong> projektet är att vidareutveckla och stärka arbetet <strong>med</strong> att<br />
jämställdhetsintegrera <strong>kommun</strong>ens verksamheter, att säkra styrningen av jämställda verksamheter.<br />
För detta ska metoder för inventering, kartläggning och analys implementeras i hela <strong>kommun</strong>koncernen.<br />
Det långsiktiga målet är att <strong>kommun</strong>ens bemötande, service och resursfördelning ska<br />
ske på lika villkor för kvinnor och män, flickor och pojkar. Projektet sträcker sig fram till hösten<br />
2013.
33 (61)<br />
Kommunstyrelsen har inlett ett arbete <strong>med</strong> att belysa alla ärenden utifrån jämställdhet,<br />
tillgänglighet och folkhälsa. 16 Utmaningen framåt är att utveckla formerna för hur belysningen ska<br />
göras samt att involvera samtliga nämnder att arbeta på liknande sätt i sin ärendeberedning. Under<br />
<strong>plan</strong>perioden är ambitionen också att utveckla metoder för att belysa ärendena ur ett jämlikhetsresp.<br />
barnkonventionsperspektiv.<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
Alla ärenden ska belysas ur folkhälso-, tillgänglighets- och<br />
jämställdhetsperspektiv<br />
KS<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendeuppföljning<br />
Resultat senaste mätning (delår 2011): 43 %<br />
Alla projekt ska belysas ur folkhälso-, tillgänglighets- och<br />
jämställdhetsperspektiv<br />
KS<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Projektuppföljning<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Andelen barn och unga som mår bra ska öka<br />
Samtliga nämnder<br />
Källa: Liv & hälsa ung, nästa undersökning görs <strong>2014</strong><br />
Resultat senaste mätning (våren 2011): I <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong><br />
anger 80 % av flickorna och 90 % av pojkarna att de mår bra. 17<br />
Jämförelse: I länet anger 79,6 % av flickorna och 88,4 % av<br />
pojkarna att de mår bra (våren 2011)<br />
Antalet barn- och ungdomsgrupper som besöker biblioteket<br />
KTN<br />
Målnivå: 200 grupper/år<br />
Källa: Egen redovisning, första mätning hösten 2011<br />
Antalet barn- och ungdomsgrupper som deltar i<br />
konstpedagogik<br />
KTN<br />
Målnivå: 50 grupper/år.<br />
Källa: Egen redovisning, första mätning <strong>2012</strong><br />
Andelen <strong>med</strong>borgare <strong>med</strong> goda levnadsvanor ska öka (tobak,<br />
alkohol, kost och fysisk aktivitet)<br />
KS<br />
Källa: Hälsa på lika villkor, genomförs <strong>2012</strong> och 2016<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x x<br />
x<br />
x x<br />
x x<br />
x<br />
16 Ett åtagande som fastställdes i <strong>Övergripande</strong> <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> 2011-2013.<br />
17 Resultatet är en sammanslagning av elever i årskurs 7, 9 och andra året på gymnasiet.
34 (61)<br />
Åtaganden<br />
Ohälsotalet 18 ska minska<br />
KS<br />
Källa: Försäkringskassans statistik. KKiK mått 35<br />
Resultat senaste mätning (november 2010): 35,7 dagar per år<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 33 dagar per år<br />
Andelen mat som lagas från grunden ska öka<br />
STN<br />
Målnivå: Ta fram ett nyckeltal som mäter hur stor andel mat som<br />
lagas från grunden. Andelen mat som lags från grunden ska under<br />
<strong>plan</strong>perioden öka.<br />
Källa: Egen redovisning<br />
Andelen personer över 65 år på SÄBO 19 och i hemsjukvården<br />
som är undersökta för undernäring ska öka<br />
STN, VON<br />
Målnivå: <strong>2012</strong>, 70 %, 2013, 100 %<br />
Källa: Senior Alert, första screening pågår 2011<br />
Andel personer över 65 år på SÄBO och i hemsjukvården som<br />
har ett MNA 20 mindre än 11 där en nutritionsutredning<br />
genomförts ska öka<br />
STN, VON<br />
Målnivå: <strong>2012</strong>, 70 %, 2013, 100 %<br />
Källa: Senior Alert, första mätning pågår 2011<br />
Andel brukare i äldreomsorgen där nattfastan är mindre än 13<br />
timmar 21 ska öka<br />
STN, VON<br />
Målnivå: <strong>2012</strong>, 70 %, 2013, 100 % (enligt den enskildes önskemål)<br />
Källa: Egen mätning, nattfastan mäts två gånger per år för alla<br />
brukare inom SÄBO. Dietist STF<br />
Resultat tidigare mätningar: 39 % våren 2009, 40 % våren 2010,<br />
43 % våren 2011<br />
Ordinarie 22 personal inom Handikappomsorgen ska ha<br />
genomgått utbildning enligt Saperemetoden 23<br />
STN, VON<br />
Målnivå: <strong>2012</strong>, 100 %<br />
Källa: Egen mätning<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
x x x<br />
x<br />
18 Summan av dagar <strong>med</strong> utbetald sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning samt dagar <strong>med</strong><br />
sjuk- och aktivitetsersättning dividerat <strong>med</strong> befolkningen 16–64 år. Alla dagar är omräknade till heldagar.<br />
19 Särskilt boende<br />
20 MNA, Mini Nutritional Assesment, är ett instrument som är särskilt anpassat för bedömning av<br />
näringstillståndet hos äldre.<br />
21 Ökning från 11 tim 2011, till 13 tim <strong>2012</strong>.<br />
22 Ej ledsagare och kontaktpersoner.<br />
23 ”Rätten till din smak”
35 (61)<br />
Åtaganden<br />
Valdeltagandet ska öka<br />
BIN, KS, VIAN<br />
Målnivå: 85 % röstande i <strong>kommun</strong>valet<br />
Källa: Valmyndighetens statistik. KKiK mått 13<br />
Resultat senaste mätning (2010): 82,5 %<br />
Jämförelse: genomsnitt riket 81,5 %<br />
Antalet digitalt delaktiga ska öka<br />
KS, KTN, STN, VIAN<br />
Målnivå: I Katrineholm ska 1742 personer 24 delta i aktiviteter i<br />
någon form (under perioden 2011-2013)<br />
Källa: Egen redovisning av antal deltagare i aktiviteter<br />
Ungdomsverksamheten ska vara jämställd<br />
KTN<br />
Källa: Egen statistik<br />
Resultat senaste mätning (augusti 2011): 40,3 % flickor,<br />
59,7 % pojkar<br />
Föreningsbidragen ska så långt som möjligt fördelas lika på<br />
kön<br />
KTN<br />
Källa: Egen redovisning, mäts första gången hösten 2011<br />
Resultat senaste mätning: Mätning genomförs första gången 2011<br />
Fler lekplatser ska rustas upp för att vara tillgängliga för<br />
funktionshindrade barn<br />
STN<br />
Målnivå: Tre av 35 lekplatser under <strong>plan</strong>perioden<br />
Källa: Egen redovisning<br />
Fler övergångsställen ska tillgänglighetsanpassas<br />
STN<br />
Målnivå: Två per år<br />
Källa: Egen redovisning<br />
Resultat senaste mätning:<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x x<br />
x x x<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
24 Baserat på undersökningen Svenskar och internet.
36 (61)<br />
Ekonomi och organisation<br />
Vision 2025 handlar mer om vad vi vill uppnå än om vägen dit. Ekonomi i balans och effektiva<br />
processer hör till den jordnära vardag som steg för steg kan bidra till att mål uppfylls. Samtidigt<br />
behöver visionen vara en del av vårt arbetsgivarmärke; genom att ”leva” visionen får vi<br />
engagerade <strong>med</strong>arbetare som alla kan bidra till att visionen förverkligas.<br />
Resultatmål<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> ska vara ett föredöme som attraktiv arbetsgivare. Genom att<br />
vara öppen, effektiv och leverera rätt service till <strong>med</strong>borgare och företag ska<br />
<strong>kommun</strong>en leva upp till kraven på god ekonomisk hushållning.<br />
Förutsättningar och verksamhetsförändringar<br />
Under <strong>plan</strong>perioden ökar kravet på samordning inom <strong>kommun</strong>koncernen för att få en effektiv<br />
organisation som levererar rätt service till <strong>med</strong>borgare och organisationer. Kommunfullmäktige har<br />
beslutat att koncernstyrningen ska utvecklas och att en ny samhällsbyggnadsförvaltning ska bildas<br />
där samhällsbyggnadsfrågorna samordnas. Med anledning av dessa beslut kommer <strong>kommun</strong>chefens<br />
uppdrag att förändras. Kommunchefen ska ansvara för hela den <strong>kommun</strong>ala organisationen<br />
<strong>med</strong> en ökad fokusering på <strong>kommun</strong>övergripande frågeställningar. I och <strong>med</strong> detta kommer<br />
<strong>kommun</strong>chefen inte längre att vara förvaltningschef på <strong>kommun</strong>ledningsförvaltningen. Ett steg i<br />
samordningen inom <strong>kommun</strong>koncernen är att införa shared business 25 vilket kommer att påverka<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens verksamhet. Som en följd av organisationsförändringen genomförs en översyn<br />
av <strong>kommun</strong>ledningsförvaltningen.<br />
För service- och teknikförvaltningen som helhet kommer en organisationsöversyn att inledas under<br />
hösten 2011 <strong>med</strong> fokus på utveckling och effektiviseringar. Målet är främst en balanserad ekonomi<br />
men även ordning och reda och en starkare kontroll på verksamheten. Under kommande år ska en<br />
översyn göras av samtliga avtal (bl.a. arrendeavtal och avtal <strong>med</strong> föreningar). I översynen ingår<br />
även att utreda vilka effekter den nya samhällsbyggnadsförvaltningen har för förvaltningen.<br />
Ny kunskap och ny teknik ger utvecklade, snabbare och nya <strong>kommun</strong>ikationsmöjligheter. Det<br />
<strong>med</strong>verkar i sin tur till att fler inom organisationen bär <strong>kommun</strong>ens <strong>kommun</strong>ikation utåt vilket<br />
<strong>med</strong>för att ett <strong>kommun</strong>ikativt <strong>med</strong>arbetar- och ledarskap blir allt mer betydande. De allt större<br />
<strong>kommun</strong>ikations- och informationsmängderna <strong>med</strong>för ett större krav på individers egen selektering.<br />
Denna filtrering sker främst via relationer och relationsmarknadsföring blir därför allt mer<br />
betydande. Kommunen bör i större utsträckning delta på de <strong>kommun</strong>ikationsarenor där de vi är till<br />
för finns. Detta ställer ökat krav på djupare intern<strong>kommun</strong>ikation och förankring. För att dra nytta<br />
av den tekniska utvecklingen och de möjligheter som skapas blir utvecklingen av ett mer digitalt<br />
arbetssätt och e-förvaltning grundläggande.<br />
Den ökande förändringstakten i samhället ställer också krav på att i högre grad arbeta <strong>med</strong> ständiga<br />
utvecklingsprocesser som en del av det dagliga arbetet istället för att bedrivas som särskilda<br />
utvecklingssteg. Utmaningen är utveckling av delaktighet och <strong>med</strong>skapande bland <strong>med</strong>arbetare och<br />
<strong>med</strong>borgare.<br />
I enlighet <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>ens styrmodell och utvecklingen av tjänster kommer formerna för <strong>med</strong>borgarnas<br />
delaktighet och valmöjligheter att utvecklas vidare. För verksamheten innebär det fortsatt<br />
fokus på information, inflytande och delaktighet för en god dialogutveckling som i sin tur också ger<br />
stöd för handling.<br />
25 Med shared business avses här ett gemensamt utnyttjande av administration. Bolagen uppdras att använda<br />
vissa centrala tjänster av <strong>kommun</strong>en t.ex. ekonomiadministration, finansadministration, personal- och<br />
löneadministration, televäxel, kontorsvaktmästeri, information/marknadsföring samt IT.
37 (61)<br />
Den tekniska utvecklingen främjar mer flexibla arbetssätt vilket i sin tur ställer krav på att möjliggöra<br />
att system och resurser inom <strong>kommun</strong>en hanteras via internet från valfri hårdvara som t.ex.<br />
dator, smartphone, läsplatta eller liknande. Denna utveckling bidrar till ökad kvalitet och bättre<br />
säkerhet t.ex. inom äldreomsorgen då personal kan läsa och föra journaler direkt på plats hos<br />
brukaren.<br />
Inom området upphandling och anskaffning finns tendenser mot att antalet överklagade upphandlingar<br />
ökar som följd av lagförändringen 26 år 2010. Det ställer ökade krav på upphandlingsunderlagen.<br />
I Kommun<strong>plan</strong> 2011-<strong>2014</strong> anges att <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> ska vara ett föredöme som arbetsgivare.<br />
En av de viktigaste framtida utmaningarna handlar om att attrahera rätt och ny kompetens<br />
till den <strong>kommun</strong>ala sektorn. I konkurrensen om arbetskraft behöver <strong>kommun</strong>en ha ett tydligt<br />
arbetsgivarmärke som talar om vad du får som <strong>med</strong>arbetare i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
En generationsväxling är i antågande. Den kommer att påverka verksamheterna men det är ännu till<br />
viss del osäkert hur. Under några år framåt kommer ca 80 – 90 personer per år att fylla 65 år.<br />
Majoriteten av dessa <strong>med</strong>arbetare finns inom vård- och omsorg samt inom de pedagogiska<br />
verksamheterna. Medarbetare har möjlighet att gå i pension från det att de fyller 61 år och rätt att<br />
arbeta kvar till dess att de fyller 67 år. Fler väljer att fortsätta arbeta efter 65 år samtidigt som fler<br />
väljer att gå tidigare i pension.<br />
Ett åtagande framåt är att <strong>med</strong>arbetarna ska vara nöjda <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>en som arbetsgivare. Då är det<br />
viktigt att arbeta <strong>med</strong> både ledarskapet och <strong>med</strong>arbetarskapet. En utmaning är att fortsätta att<br />
attrahera och utveckla de <strong>med</strong>arbetare och ledare som idag finns i organisationen. En del i arbetet<br />
handlar om att skapa karriärvägar och säkerställa chefsförsörjningen framåt. Ett traineeprogram för<br />
framtidens chefer och ledare i <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> startar under hösten 2011 och kommer att<br />
pågå under hela <strong>2012</strong>. Vi behöver också skapa mer flexibla möjligheter att utföra arbetet på.<br />
Ett annat sätt att vara en attraktiv arbetsgivare är att erbjuda möjlighet att arbeta heltid i större<br />
utsträckning. Under hösten 2011 startar projektet ”Heltid en rättighet – deltid en möjlighet”. Målet<br />
är att alla som vill ska få att arbeta heltid samt att de som vill arbeta mindre ska få vara tjänstlediga<br />
på en viss procent av sin arbetstid. Otrygga anställningsförhållanden ska upphöra. Projektet har ett<br />
tydligt jämställdhetsperspektiv då många av de deltidsarbetande är kvinnor. Heltidsanställning<br />
förbättrar också förutsättningarna att rekrytera fler ungdomar och män.<br />
I <strong>kommun</strong>ens personalpolitiska program tydliggörs <strong>kommun</strong>ens värdegrund – respekt, öppenhet,<br />
tydlighet och tillit – RÖTT. Målet är att vi alla, <strong>med</strong>arbetare och ledare, ska arbeta efter denna<br />
värdegrund. Det görs på många arbetsplatser, men vi måste prata mer om våra värderingar, och<br />
leva våra värderingar, i större utsträckning än vad som görs idag. Inför varje rekrytering behöver vi<br />
också se över personalens sammansättning avseende mångfalden.<br />
26 SFS 2010:571. Lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling.
38 (61)<br />
Nämndernas och bolagens åtaganden<br />
Åtaganden<br />
Andelen <strong>med</strong>borgare som får svar på en enkel e-postfråga<br />
inom två arbetsdagar ska öka<br />
Samtliga nämnder<br />
Målnivå: Minst 78 %<br />
Källa: KKiK mått 1<br />
Resultat senaste mätning: Saknas (första mätning görs 2011)<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 78 % (2010)<br />
Andelen <strong>med</strong>borgare som får kontakt <strong>med</strong> en handläggare när<br />
hon/han tar kontakt <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>en via telefon för att få svar<br />
på en enkel fråga ska öka<br />
Samtliga nämnder<br />
Målnivå: Minst 60 %<br />
Källa: KKiK mått 2<br />
Resultat senaste mätning: Saknas (första mätning görs 2011)<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 56 % (2010)<br />
Andelen <strong>med</strong>borgarna som uppfattar att de får ett gott<br />
bemötande när de via telefon ställer en enkel fråga till<br />
<strong>kommun</strong>en ska öka<br />
Samtliga nämnder<br />
Målnivå: Minst 83 %<br />
Källa: KKiK mått 3<br />
Resultat senaste mätning: Saknas (första mätning görs 2011)<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 83 % (2010)<br />
Resultatet ska uppgå till en procent av skatteintäkterna<br />
Samtliga nämnder<br />
Källa: Årsredovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): 1 %<br />
Finansiellt mål för god ekonomisk hushållning<br />
Nettodriftskostnaderna ska inte öka snabbare än<br />
skatteintäkterna<br />
KS<br />
Källa: Årsredovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): Skatteintäktsökning 4,6 %,<br />
nettokostnadsökning 4,7 %<br />
Finansiellt mål för god ekonomisk hushållning<br />
Avskrivningar ska under <strong>plan</strong>perioden inte ta mer än tre<br />
procent av drift<strong>budget</strong>en<br />
KS<br />
Källa: Årsredovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): 2,8 %<br />
Finansiellt mål för god ekonomisk hushållning<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x x x<br />
x x x<br />
x x x
39 (61)<br />
Åtaganden<br />
Det <strong>plan</strong>erade underhållet i fastigheter ska överstiga akuta<br />
reparationer<br />
KS<br />
Källa: <strong>Katrineholms</strong> Fastighets AB:s årsredovisning<br />
Resultat senaste mätning: Underhåll 13,4 mkr, reparationer 7,5 mkr<br />
Verksamhetsmål för god ekonomisk hushållning<br />
KFAB ska tillhandahålla lokaler till nytta för den <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheten till lägsta möjliga totalkostnad. Andelen nöjda<br />
hyresgäster ska öka<br />
KFAB<br />
Målnivå: NKI 62 till <strong>2014</strong>. På sikt eftersträvar KFAB att vara ett<br />
starkt varumärke, vilket motsvarar riktvärdet NKI 67.<br />
Källa: Egen kundundersökning<br />
Resultat senaste mätning (2008): NKI 52<br />
År <strong>2012</strong> ska <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong> beviljas minst 30 mnkr<br />
genom EU-<strong>med</strong>el<br />
KS<br />
Målnivå: 30 mnkr<br />
Källa: Egen redovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): 6,6 mnkr<br />
Ökad avtalstrohet<br />
KS<br />
Målnivå: 90 %<br />
Källa: Egen mätning<br />
Resultat senaste mätning (juli 2011): 76 %<br />
Andel e-beställningar ökar<br />
KS<br />
Målnivå: 90 %<br />
Källa: Proceedo<br />
Resultat senaste mätning (juli 2011): 78 %.<br />
Kommunen har god information på Katrineholm.se<br />
Samtliga nämnder<br />
Målnivå: SKL:s informationsindex minst 77 %<br />
Källa: SKL:s webbinformationsundersökning. KKiK mått 14<br />
Resultat senaste mätning: 77 %<br />
Jämförelse: <strong>med</strong>elvärde KKiK 69 %<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>koncern ska utveckla e-förvaltningen<br />
Samtliga<br />
Målnivå: 9:e plats av <strong>kommun</strong>erna<br />
Källa: Handelskammarens e-index<br />
Resultat senaste mätning: 9:e plats av <strong>kommun</strong>erna<br />
Genom att utveckla e-<strong>med</strong>iatjänster erbjuds <strong>med</strong>borgarna<br />
ökad tillgänglighet<br />
KTN<br />
Målnivå: Antalet besökare på e-<strong>med</strong>iatjänsterna inom<br />
kulturområdet ska öka <strong>med</strong> 50 % under perioden <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
Källa: Egen statistik, redovisas första gången hösten 2011<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x x<br />
x<br />
x x x<br />
x x x x<br />
x x x x<br />
x<br />
x<br />
x
40 (61)<br />
Åtaganden<br />
Ett högt antal besökare på <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
webbplatser och bloggar<br />
KS<br />
Målnivå: minst 500 000 unika besökare <strong>2012</strong><br />
Källa: Vizzit, Statcounter<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Ett högt antal interaktioner på <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
bloggar<br />
KS<br />
Källa: Vizzit, statcounter 27<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Fler <strong>kommun</strong>koncerngemensamma IT-system nås via<br />
plattformsoberoende inloggning 28<br />
KS<br />
Målnivå: 10 %<br />
Källa: Egen mätning IT-kontoret, <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong><br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Bekräftelse på mottagen bygglovsansökan och/eller besked om<br />
komplettering av inlämnade bygglovshandlingar ska ges inom<br />
två arbetsdagar från dag då ansökan registrerats<br />
BN<br />
Mål: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: 96 % (besked om komplettering inom tio<br />
arbetsdagar)<br />
Besked om att bygglovsansökan är komplett ska ges inom två<br />
arbetsdagar från den dag komplettering har lämnats in<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Beslut i enklare bygglovsärenden (t.ex. garage, carport, förråd)<br />
inom ramen för gällande detalj<strong>plan</strong> ska tas inom tio<br />
arbetsdagar från den dag då kompletta ansökningshandlingar<br />
har lämnats in<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: 100 % (inom 15 arbetsdagar)<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
27<br />
Antal interaktioner på <strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>s bloggar mäts bland annat genom antalet inlägg, bloggposter,<br />
tweets+antal reaktioner+antalet tweets, gillningar delat på antal inlägg/bloggposter/tweets samt genom antalet<br />
kommentarer på <strong>kommun</strong>ens bloggar.<br />
28<br />
Plattformsoberoende inloggning innebär att <strong>med</strong>arbetare kan logga in och komma åt sina system oberoende av<br />
operativsystem (till exempel en Ipad, eller en androidplatta, en vanlig windowsdator).
41 (61)<br />
Åtaganden<br />
Besked om behov av komplettering av anmälan (för ej<br />
bygglovpliktig åtgärd) ska ges inom två arbetsdagar från den<br />
dag anmälan registrerats<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Lämna startbesked för ärenden där endast anmälan krävs<br />
inom två arbetsdagar från dag då kompletta handlingar<br />
lämnats in<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Utfärda slutbesked inom två arbetsdagar från dag då komplett<br />
underlag lämnats in och/eller efter att slutsamråd har hållits<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Tillsynsärenden ska behandlas inom angivna tidsramar: Senast<br />
inom 5 arbetsdagar efter det att ett tillsynsärende (t.ex. olovligt<br />
byggande, ovårdad tomt) kommit till stadsarkitektkontorets<br />
kännedom ska platsbesök genomföras<br />
BN<br />
Målnivå: 100 %<br />
Källa: Ärendehanteringssystemet Castor<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Kommunstyrelsen är nöjd <strong>med</strong><br />
<strong>kommun</strong>ledningsförvaltningens verksamhet<br />
KS<br />
Målnivå: Minst 3,0 på varje kontor (högsta värde 4,0)<br />
Källa: Intervjuer/ enkät<br />
Resultat senaste mätning (2011): Samtliga kontor utom IT-kontoret<br />
hade ett <strong>med</strong>elvärde över 3,0<br />
Förvaltningarna är nöjda <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>ledningsförvaltningens<br />
verksamhet<br />
KS<br />
Målnivå: Minst 3,0 på varje kontor (högsta värde 4,0)<br />
Källa: Enkät<br />
Resultat senaste mätning (2011): Samtliga kontor utom IT-kontoret<br />
hade ett <strong>med</strong>elvärde över 3,0<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
x x<br />
x<br />
x
42 (61)<br />
Åtaganden<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>koncern har nöjda <strong>med</strong>arbetare<br />
Samtliga nämnder och bolag<br />
Målnivå: NMI 29 70<br />
Källa: Medarbetarenkät<br />
Resultat senaste mätning (2010): NMI 65<br />
Andelen nöjda kursdeltagare inom personal- och<br />
uppdragsutbildningen ska öka<br />
VIAN<br />
Målnivå: Andelen kursdeltagare som i kursutvärdering anger att<br />
kursen som helhet var bra eller mycket bra ska öka till 78 % <strong>2012</strong><br />
Källa: Egen redovisning<br />
Resultat senaste mätning (2010): 74,9 %<br />
<strong>Katrineholms</strong> <strong>kommun</strong>s <strong>med</strong>arbetare känner till vad<br />
<strong>kommun</strong>ens arbetsgivarmärke står för<br />
Samtliga nämnder<br />
Målnivå: 90 %<br />
Källa: Medarbetarenkäten<br />
Resultat senaste mätning: -<br />
Personalens sammansättning ska i ökad grad spegla det<br />
omgivande samhället avseende kön och etnisk mångfald<br />
Samtliga<br />
Källa: Personalstatistik, <strong>med</strong>arbetarenkät<br />
Resultat senaste mätning: Saknas<br />
Uppföljning<br />
Månad Delår Årlig Lång sikt<br />
x<br />
x x<br />
x<br />
x<br />
29 Nöjd-Medarbetar-Index
43 (61)<br />
RÄKENSKAPER<br />
<strong>Övergripande</strong> drift<strong>budget</strong> <strong>2012</strong> <strong>med</strong> <strong>plan</strong> 2013-<strong>2014</strong> 30<br />
Belopp i tusentals kronor (tkr) Budget Budget Plan Plan<br />
Nämnd/styrelse 2011 <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
<strong>Övergripande</strong> politisk ledning -9 112 -8 699 -8 699 -8 999<br />
Bildningsnämnden -617 711 -621 049 -621 049 -621 049<br />
Byggnadsnämnden -6 630 -320 -320 -320<br />
Kommunstyrelsen -109 380 -129 984 -130 734 -130 734<br />
varav Kommuncentrala inkl KLC -46 331 -51 028 -52 028 -52 028<br />
varav Kommunledningsförvaltningen -55 870 -56 986 -56 736 -56 736<br />
varav Näringsliv och tillväxt -7 179 0 0 0<br />
varav Samhällsbyggnadsförvaltningen -21 970 -21 970 -21 970<br />
Kultur- och turismnämnden -33 278 -33 305 -33 305 -33 305<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden -5 859 -320 -320 -320<br />
Service- och tekniknämnden -160 034 -166 618 -166 618 -166 618<br />
Socialnämnden -122 731 -129 160 -129 160 -129 160<br />
Viadidaktnämnden -49 497 -49 534 -49 534 -49 534<br />
Vård- och omsorgsnämnden -532 750 -547 560 -547 560 -547 560<br />
Räddningstjänsten VSR -25 101 -25 980 -25 980 -25 980<br />
Kompensation för ökade löner 0 0 -23 300 -66 300<br />
Summa nämnder -1 672 083 -1 712 528 -1 736 578 -1 779 878<br />
Till <strong>kommun</strong>styrelsens förfogande -4 499 -3 499 -3 499 -3 499<br />
Ökade hyreskostnader fastighetsinvesteringar -10 100 -6 512 -7 334 -13 137<br />
Löneuppräkning -18 850 -23 300 -33 600 -36 600<br />
Ofördelade löner överhäng -6 860 0 -7 400 -10 800<br />
Medel till lönekartläggning -2 000 0 -2 000 -2 000<br />
Personalomkostnadspålägg och<br />
155 911 159 310 163 733 168 500<br />
semesterlöneskuld<br />
Pensioner -96 900 -103 000 -107 500 -112 100<br />
Intäkter Viadidakt Vingåker 9 058 9 326 9 326 9 326<br />
Kapitalkostnadsintäkter 62 146 48 032 48 032 48 032<br />
Avskrivningar -50 400 -47 500 -50 900 -54 800<br />
Skatteintäkter och utjämning 1 621 335 1 668 243 1 702 314 1 747 445<br />
Finansiering, utdelningar mm 32 393 29 013 25 415 22 644<br />
Jobbcentrum -900 -900 -900 -900<br />
Summa finansiering 1 690 334 1 729 213 1 735 687 1 762 111<br />
TOTALT 18 251 16 685 -892 -17 768<br />
Budgeterat resultat i % av skatter och statsbidrag 1,13% 1,00% -0,05% -1,02%<br />
GOD EKONOMISK HUSHÅLLNING 16 213 16 682 17 023 17 474<br />
30 På grund av de osäkra ekonomiska prognoserna har fokus under majoritetsberedningen av övergripande <strong>plan</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> legat på <strong>budget</strong>en för <strong>2012</strong>. De preliminära ramarna för 2013 och <strong>2014</strong> visar på fortsatta<br />
begränsningar i de ekonomiska förutsättningarna; dessa ramar är dock mycket preliminära.
44 (61)<br />
Investerings<strong>budget</strong> <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
Investerings<strong>budget</strong>en nedan anger nämndernas investeringsramar för <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong> <strong>med</strong> vissa<br />
investeringsobjekt särskilt angivna som ska genomföras. I bilaga 2 finns en sammanställning av<br />
nämndernas underlag rörande investeringsbehov. Givet ramen för resp. investeringskategori<br />
beslutar nämnden själv vilka av projekten i bilaga 2 som därutöver ska genomföras.<br />
Kategori Summering per kategori <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
1 Skyldigheter och ålägganden 7 940 3 610 3 130<br />
2 Investering hos annan part<br />
3 Rationaliseringsinvesteringar 0 0 0<br />
4 Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 23 430 24 152 14 023<br />
5 Infrastruktur 89 250 63 700 22 800<br />
6 Exploatering/utveckling 34 700 14 700 19 000<br />
Kategori Nämnd Investering <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
4 BIN Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 4 000 6 422 5 083<br />
Investeringsram Bildningsnämnden 4 000 6 422 5 083<br />
1 KS /SBF Skyldigheter och ålägganden 1 580 750 750<br />
1 KS/KLF Arbetsmiljöåtgärder 150 150<br />
4 KS/KLF Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 5 660 5 250 3 500<br />
4 KS/KLF varav Intranät, dokumenthanteringssystem och<br />
1 500 1 500<br />
systemstöd<br />
4 KS/SBF Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 50 50 50<br />
5 KS/KLF Infrastruktur 2 000<br />
5 KS/SBF Infrastruktur 12 150 16 000 17 600<br />
5 KS <strong>Katrineholms</strong> Logistikcentrum 65 500 34 500<br />
6 KS/SBF Lövåsens handelsområde 10 000 5 000 5 000<br />
6 KS/SBF KLC exploatering (mellan södra och norra terminal) 5 000<br />
6 KS/SBF KLC Knorran (väster om Österleden) 2 000 2 000 5 000<br />
6 KS/SBF Trollestrand 10 700 4 200<br />
6 KS/SBF Djulönäs 2 500 500<br />
6 KS/SBF Luvsjön etapp 3b 3 000<br />
6 KS/SBF Krämbol 1 000<br />
6 KS/SBF Lasstorp/Gersnäs 2 000<br />
6 KS/SBF Kv Hunden 500<br />
6 KS/SBF Jägarparken 500<br />
6 KS/SBF Kv Lejonet 500<br />
6 KS/SBF Nyköpingsvägen 3 000 3 000 3 000<br />
Investeringsram Kommunstyrelsen 121 540 71 400 40 900<br />
varav Kommunledningsförvaltning (KLF) 7 560 5 400 3 500<br />
varav Samhällsbyggnadsförvaltning (SBF) 48 480 31 500 37 400<br />
4 KTN Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 1 100 950 550<br />
5 KTN Konstnärlig utsmyckning 400 400 400<br />
5 KTN Skatepark 3 800<br />
Investeringsram Kultur- och turismnämnden 5 300 1 350 950
45 (61)<br />
Kategori Nämnd Investering <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
1 SOCN Skyldigheter och ålägganden 550 50 50<br />
4 SOCN Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 850 100 100<br />
Investeringsram Socialnämnden 1 400 150 150<br />
4 STN Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 9 200 9 590 4 510<br />
4 STN varav Teleprojekt 650 0 0<br />
4 STN varav Äventyrsbadet 5 000 0 0<br />
5 STN Infrastruktur 5 400 12 800 4 800<br />
Investeringsram Service- och tekniknämnden 14 600 22 390 9 310<br />
4 VIAN Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 230 230 230<br />
Investeringsram Viadidaktnämnden 230 230 230<br />
1 VON Skyldigheter och ålägganden 5 660 2 660 2 330<br />
4 VON Övriga investeringar inkl produktionsinvest. 2 340 1 560 0<br />
Investeringsram Vård- och omsorgsnämnden 8 000 4 220 2 330
46 (61)<br />
Investerings<strong>budget</strong> fastigheter <strong>2012</strong> (KFAB)<br />
<strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
Belopp i tkr Drifts- Drifts- Drifts-<br />
Objekt Investering kostnad kostnad kostnad<br />
KTC Teknikcollege ombyggnad<br />
Duveholms - och Lindengymnasiet<br />
7 500 311,3 609,6 596,7<br />
Dansmatta Nyhemsskolan 60 4,3 8,3 8,1<br />
P-platser vid Bie skola 250 17,9 34,7 33,6<br />
Förskolor skärmtak/solskydd 225 27,3 52,7 50,8<br />
Staket vid Regndroppen 70 8,5 16,4 15,8<br />
Forssjö förskola väggar, ljud, ventilation 55 3,9 7,6 7,4<br />
Lövåsens förskola, Slottet toalett,<br />
vikvägg<br />
Utbyggnad förskola 1 avd tätorten<br />
Katrineholm<br />
50 3,6 6,9 6,7<br />
4 800 199,2 390,1 381,9<br />
Förvaltningskontoret akustik 50 6,1 11,7 11,3<br />
Lokstallet stall 14-17 3 800 157,7 308,9 302,3<br />
KTS-salen Pentry 50 6,1 11,7 11,3<br />
Ny förrådsbyggnad vid konsthallen 350 19,2 37,4 36,4<br />
Klimatanläggning Hörsalen 50 3,6 6,9 6,7<br />
Tallheden - tillbyggnad 5 900 244,9 479,6 469,4<br />
Almgården - akustikplattor i<br />
hobbylokalen<br />
28 3,4 6,6 6,3<br />
Vallgården - akustikplattor i<br />
samlingssalen<br />
Oförutsedda mindre investeringsbehov<br />
(verksamhetsanpassningar/<br />
myndighetskrav)<br />
28 3,4 6,6 6,3<br />
1 000 71,5 138,7 134,4<br />
Brandcellsavskiljande dörrar KTS-Röda 450 32,2 62,4 60,5<br />
Förskolor, myndighetskrav ljudnivå 345 41,9 80,9 77,9<br />
Förskolor, mynd.krav soprum 100 12,2 23,4 22,6<br />
Summa ökade driftkostnader 1 178 2 301 2 246
47 (61)<br />
Resultaträkning<br />
Utfall Budget Budget Plan Plan<br />
Belopp i tusentals kronor (tkr) 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
Verksamhetens intäkter 671 719 720 466 843 420 847 843 852 610<br />
Verksamhetens kostnader -2 226 443 -2 305 542 -2 476 491 -2 525 598 -2 585 700<br />
Avskrivningar -44 392 -50 400 -47 500 -50 800 -54 800<br />
VERKSAMHETENS NETTOKOSTNADER -1 599 116 -1 635 476 -1 680 571 -1 728 555 -1 787 890<br />
Skatteintäkter 1 136 749 1 144 476 1 195 441 1 233 459 1 284 031<br />
Generella statsbidrag och utjämning 401 260 426 565 422 508 418 561 413 120<br />
Kommunal fastighetsavgift 49 728 50 294 50 294 50 294 50 294<br />
Finansiella intäkter 32 691 37 963 38 718 38 003 37 261<br />
Finansiella kostnader -4 792 -5 570 -9 705 -12 654 -14 584<br />
RESULTAT FÖRE EXTRAORDINÄRA POSTER 16 520 18 252 16 685 -892 -17 768<br />
Extraordinära intäkter/kostnader 0 0 0 0 0<br />
ÅRETS RESULTAT 16 520 18 252 16 685 -892 -17 768<br />
MÅL FÖR GOD EKONOMISK HUSHÅLLNING 16 213 16 682 17 023 17 474
48 (61)<br />
Balansräkning<br />
Utfall Budget Budget Plan Plan<br />
Belopp i tusentals kronor (tkr) 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
TILLGÅNGAR<br />
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
Summa materiella anläggningstillgångar 556 176 676 162 745 849 801 211 805 364<br />
FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
Summa finansiella anläggningstillgångar 771 547 779 088 761 819 744 550 727 281<br />
SUMMA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 1 327 723 1 455 250 1 507 668 1 545 761 1 532 645<br />
OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR<br />
SUMMA OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 293 570 333 235 279 373 276 804 278 535<br />
SUMMA TILLGÅNGAR 1 621 293 1 788 485 1 787 041 1 822 565 1 811 180<br />
EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR & SKULDER<br />
EGET KAPITAL, DÄRAV ÅRETS RESULTAT<br />
Eget kapital 977 911 994 392 1 012 644 1 029 329 1 028 437<br />
Årets resultat 16 520 18 252 16 685 -892 -17 768<br />
SUMMA EGET KAPITAL 994 431 1 012 644 1 029 329 1 028 437 1 010 669<br />
AVSÄTTNINGAR<br />
SUMMA AVSÄTTNINGAR 159 242 166 656 171 812 178 783 193 067<br />
SKULDER<br />
SUMMA SKULDER 467 620 609 185 585 900 615 345 607 444<br />
SUMMA EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR<br />
& SKULDER 1 621 293 1 788 485 1 787 041 1 822 565 1 811 180<br />
Borgensförbindelser 702 034 702 034 702 034 702 034 702 034<br />
därav <strong>kommun</strong>ala bolag 694 177 694 177 694 177 694 177 694 177<br />
borgen och förlustansvar egna hem 282 282 282 282 282<br />
Pensionsskuld ansvarsförbindelse enl KPA (inkl 862 338 874 430 885 181 880 409 874 475<br />
löneskatt)<br />
Operationella leasingsavgifter 25 381 25 192 25 192 25 192 25 192<br />
Soliditet 61,34% 56,62% 57,60% 56,43% 55,80%<br />
Soliditet inkl ansvarsförbindelse 8,15% 7,73% 8,07% 8,12% 7,52%
49 (61)<br />
Kassaflödesanalys<br />
Utfall Budget Budget Plan Plan<br />
Belopp i tusentals kronor (tkr) 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 <strong>2014</strong><br />
DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN<br />
Årets resultat 16 520 0 0 0 0<br />
Justering för av- och nedskrivningar 44 392 50 400 47 500 50 800 54 800<br />
Justering för gjorda avsättningar 4 333 5 006 5 156 6 971 14 284<br />
Justering för ianspråktagna avsättningar 0 0 0 0 0<br />
Justering för övriga ej likviditetspåverkande poster -4 0 0 0 0<br />
Medel från verksamheten före förändring<br />
av rörelsekapital 65 241 55 406 52 656 57 771 69 084<br />
Ökning-/minskning+ kortfristiga fordringar -22 085 0 0 0 0<br />
Ökning-/minskning+ förråd och varulager 186 0 0 0 0<br />
Ökning+/minskning- kortfristiga skulder -56 534 0 0 0 0<br />
Kassaflöde från den löpande verksamheten -13 192 55 406 52 656 57 771 69 084<br />
INVESTERINGSVERKSAMHETEN<br />
Försäljning av materiella anläggningstillgångar 10 075 0<br />
Investering- i materiella anläggningstillgångar -67 974 -129 243 -120 370 -91 462 -39 953<br />
Investering- exploatering -62 329 -34 700 -14 700 -19 000<br />
Investering i pågående projekt -35 728<br />
Ökning - av finansiella anläggningstillgångar 19<br />
Kassaflöde från investeringsverksamheten -93 608 -191 572 -155 070 -106 162 -58 953<br />
FINANSIERINGSVERKSAMHETEN<br />
Nyupptagna lån 0 80000 65 000 0 0<br />
Amortering- av skuld -30 000 0 0<br />
Ökning- långfristiga fordringar 12 626 0 0<br />
Minskning+ av långfristiga fordringar 0 17269 17269 17269 17269<br />
Kassaflöde från finansieringsverksamheten -17 374 97 269 82 269 17 269 17 269<br />
Årets kassaflöde -124 174 -38 897 -20 145 -31 122 27 400<br />
Likvida <strong>med</strong>el vid årets början 200 864 76 690 37 793 17 648 -13 474<br />
Summa likvida <strong>med</strong>el vid årets slut 76 690 37 793 17 648 -13 474 13 926
50 (61)<br />
TILLKOMMANDE UPPDRAG<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Uppdrag till bildningsnämnden och <strong>kommun</strong>styrelsen att ta fram en <strong>kommun</strong>ikations- och<br />
marknadsförings<strong>plan</strong> mot bakgrund av att förutsättningarna för bildningsnämndens verksamhet<br />
förändras.<br />
Uppdrag till service- och tekniknämnden och <strong>kommun</strong>styrelsen att fram en<br />
marknadsförings<strong>plan</strong> för Sportcentrum.<br />
Uppdrag till service- och tekniknämnden att göra en översyn av nämndens taxor.<br />
Återrapportering till <strong>kommun</strong>fullmäktige <strong>med</strong> förslag till ev. justeringar senast i juni <strong>2012</strong>.<br />
Uppdrag till viadidaktnämnden och <strong>kommun</strong>styrelsen att göra en analys av kostnaderna för<br />
vuxenutbildningen mot bakgrund av de jämförelsevis höga kostnader per elev som redovisats<br />
för Katrineholm i ”Vad kostar verksamheten i din <strong>kommun</strong>”, SKL 2011.<br />
Uppdrag till <strong>kommun</strong>styrelsen och berörda nämnder att genomföra projektet ”Samlad jour- och<br />
beredskapsorganisation senast 2013” inom ram.<br />
Uppdrag till miljöstrategiska rådet att under <strong>2012</strong> fortsätta arbetet inom de fyra fokusområden<br />
som presenterades i rapporten ”Från nationella till lokala miljökvalitetsmål” (KS 2011-03-02,<br />
§27) samt att till <strong>kommun</strong>styrelsen löpande avrapportera implementeringen av de lokala<br />
miljökvalitetsmålen. Miljöstrategiska rådet ska också senast den 31 augusti <strong>2012</strong>, som underlag<br />
för övergripande <strong>plan</strong> <strong>med</strong> <strong>budget</strong> 2013-2015, lämna förslag till åtaganden inom det<br />
miljöstrategiska området.
Bilaga 1: Ekonomi- och upphandlingskontorets förteckning<br />
över genomförda ramjusteringar under beredningsprocessen<br />
Nedan redovisas de justeringar som skett i drift<strong>budget</strong>en jämfört <strong>med</strong> <strong>plan</strong>eringsdirektivet.<br />
Ingående ram är förslag enligt <strong>plan</strong>eringsdirektivet <strong>2012</strong>. Alla siffror är i tusentals kronor.<br />
Investeringsredovisningens kategorier beskrivs i slutet av avsnittet.<br />
NÄMNDER<br />
Utgångspunkten är den beslutade ramen enligt <strong>plan</strong>eringsdirektivet <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong>, KS 2011-04-27<br />
§99.<br />
<strong>Övergripande</strong> politisk ledning -8 703<br />
Tekniska justeringar<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 2<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 2<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -8 699<br />
varav Kommunfullmäktige -4 176<br />
varav Revision -1 213<br />
varav Överförmyndaren -3 310<br />
Bildningsnämnden -625 802<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -7 021<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -2 341<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 5 958<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 877<br />
Flytt av lokalkostnader till STN och KTN 7 005<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Minskade hyreskostnader pga teknikcollege 275<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -621 049
52 (61)<br />
Byggnadsnämnden -6 618<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -76<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -25<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 289<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 12<br />
Överföring av <strong>med</strong>el till samhällsbyggnadsförvaltningen 6 098<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -320<br />
Kommunstyrelsen -113 956<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -1 006<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -335<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 244<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 114<br />
Flytt av ram avs säkerhetsstrateg till VSR 469<br />
Överföring av <strong>med</strong>el till samhällsbyggnadsförvaltningen -14 829<br />
Kompensation för ökade styrelsearvoden 2011 -350<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Ökat bidrag till Nyföretagarcentrum och NEEM -165<br />
Ökad driftbidrag till Glindran fd skola -20<br />
Ökade driftkostnader Rakel-<strong>kommun</strong>ikation -150<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -129 984<br />
varav Kommuncentrala -49 523<br />
varav Kommunledningsförvaltning -56 986<br />
varav Samhällsbyggnadsförvaltning -21 970<br />
varav KLC (kapitalkostnadsram) -1 505<br />
Kultur- och turismnämnden -33 499<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -245<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -82<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 603<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 41<br />
Flytt av lokalkostnader avs. bibliotek från BIN -123<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -33 305
53 (61)<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden -5 993<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -92<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -31<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> -2<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 14<br />
Överföring av <strong>med</strong>el till samhällsbyggnadsförvaltningen 5 784<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -320<br />
Service- och tekniknämnden -162 423<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -1 508<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -503<br />
Kompensation för höjd OB-ersättning 2011 -75<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 1 724<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 99<br />
Överföring av <strong>med</strong>el till samhällsbyggnadsförvaltningen 2 950<br />
Flytt av lokalkostnader från BIN -6 882<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -166 618<br />
Socialnämnden -128 390<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -456<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -152<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> -141<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 57<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
KS § 207 2011-09-28, Ökade lokalkostnader -78<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -129 160
54 (61)<br />
Viadidaktnämnden -49 369<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -556<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -185<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 444<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 132<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -49 534<br />
Vård- och omsorgsnämnden -539 551<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -6 100<br />
Löneöverhäng <strong>2012</strong> -2 033<br />
Kompensation för höjd OB-ersättning 2011 -1 100<br />
Förändring av kapitalkostnader mellan 2011 och <strong>2012</strong> 1 323<br />
Ramminskning pga lägre IT kostnader 151<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Fortsatt <strong>kommun</strong>al satsning på anhörigstöd -250<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -547 560<br />
Räddningstjänsten VSR -25 101<br />
Tekniska justeringar<br />
Lönekompensation 2011 -410<br />
Flytt av ram avs säkerhetsstrateg till VSR -469<br />
Aktuell ram <strong>2012</strong> -25 980
55 (61)<br />
FINANSIERING<br />
Medel till <strong>kommun</strong>styrelsen förfogande -2 499<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Ökad buffert -1 000<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> -3 499<br />
Ökade hyreskostnader fastighetsinvesteringar -8 546<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Effekt av minskade investeringar 2 034<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> -6 512<br />
Löneuppräkning -26 700<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Lägre antagande om löneökning, från 3,0 % till 2,6 % 3 400<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> -23 300<br />
Personalomkostnadspålägg och semesterlöneskuld 159 310<br />
varav uppdatering av underlaget 365<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> 159 310<br />
Pensioner -103 000<br />
varav effekt av uppdaterad prognos per 31/8 2011 -2 400<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> -103 000<br />
Intäkter Viadidakt Vingåker 9 326<br />
varav ökning av intäkter pga ökad ram 268<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> 9 326<br />
Kapitalkostnadsintäkter 48 032<br />
Kapitalkostnader belastar varje förvaltning och motsvarande summa blir en intäkt under finansiella<br />
poster.<br />
varav effekt av uppdatering av underlaget -14 114<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> 48 032
56 (61)<br />
Avskrivningar -48 600<br />
För att beräkna avskrivningar måste hänsyn tas till flera faktorer såsom:<br />
2011 års investeringar, vilka ännu inte är genomförda<br />
Investeringar som skett under tidigare år som kommer att vara avskrivna under <strong>2012</strong><br />
Planererade investeringar under <strong>2012</strong><br />
Förslaget bygger dessutom på att investeringarna fördelas utöver året och på det sättet sprids<br />
avskrivningskostnaderna.<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Effekt av minskade investeringar 1 100<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> -47 500<br />
Skatteintäkter och utjämning 1 667 450<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Effekt av uppdaterad skatteprognos. Skatteprognosen bygger på uppgifter från<br />
Sveriges <strong>kommun</strong>er och landsting (SKL) den 14 oktober 2011 och 32400<br />
invånare.<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> 1 668 243<br />
Finansiering, utdelningar mm 28 600<br />
Denna post består av följande poster; ränteintäkter och räntekostnader, momsersättning för<br />
särskilda boenden, avkastningskrav KFAB, kostnader för aktivering av bidraget till Citybanan<br />
Justering under den politiska beredningen<br />
Uppdatering av underlaget 413<br />
Aktuellt <strong>budget</strong>erat belopp <strong>2012</strong> 29 013<br />
Jobbcentrum -900<br />
Under Viadidakt ingår jobbcentrum. Verksamheten bedrivs inte tillsammans <strong>med</strong> Vingåker<br />
God ekonomisk hushållning 16 682<br />
I beräkningarna är målet att ha ett resultat som är en procent av skatteintäkterna och statsbidrag.<br />
793
57 (61)<br />
KOMMENTARER TILL INVESTERINGSBUDGETEN<br />
Investeringskategorier<br />
Skattefinansierade investeringar<br />
.<br />
1. Behovsinvesteringar, skyldigheter och ålägganden<br />
Exempelvis ingår här behovsrelaterade strategiska investeringar samt<br />
myndighetsinvesteringar.<br />
2. Investeringsbehov hos annan part (exempelvis hos KFAB) för verksamhetens behov.<br />
Det innebär att investeringen inte aktiveras i <strong>kommun</strong>ens balansräkning utan istället<br />
genererar en hyreskostnad för verksamheten, vilket måste ingå i kostnadsanalysen.<br />
3. Rationaliseringsinvesteringar<br />
Investeringar där investeringen kan ”hämtas hem”, en så kallad payoff-effekt, som ska<br />
vara högst tre år. Redovisningskravet för sådan investering är att den ska åtföljas av en<br />
ekonomisk kalkyl som tydligt visar de ekonomiska konsekvenserna. Medlen fördelas efter<br />
beslut i Kommunstyrelsen i varje enskilt fall.<br />
4. Övriga investeringar inklusive produktionsinvesteringar<br />
Här avses bl.a. IT-investeringar, inventarier och utrustning i verksamheten.<br />
5. Investeringar i skattefinansierad infrastruktur<br />
Här ingår <strong>kommun</strong>ala strategiska investeringar i gata och park/natur samt statliga<br />
regionala satsningar som i vissa fall kan behöva kompletteras <strong>med</strong> <strong>kommun</strong>ala <strong>med</strong>el i<br />
angränsningen. Driftkostnadskonsekvenser ska <strong>med</strong>tas i kalkyler, avseende en ökad<br />
infrastruktur som i framtiden ska förvaltas och underhållas.<br />
6. Exploatering/utvecklingsinvesteringar<br />
Exploateringsverksamheten har till syfte att befrämja utveckling och tillväxt i regionen,<br />
och kategorin avser investeringar i exploateringsområden. Dessa är i princip<br />
självfinansierade över tiden, och har främst en likvidmässig påverkan i samband <strong>med</strong><br />
utgiftsfinansieringen. Kommunledningsförvaltningen har tillsammans <strong>med</strong> berörda<br />
förvaltningar sammanställt en anvisning kring exploateringsprocessen vilket ska vara<br />
styrande för hanteringen inom detta område.
Bilaga 2: Sammanställning av nämndernas underlag rörande<br />
investeringsbehov <strong>2012</strong>-<strong>2014</strong><br />
Investeringar som ligger inom den nya samhällsbyggnadsförvaltningens verksamhetsområde har<br />
markerats SBF i högermarginalen.<br />
Kategori Nämnd Investering<br />
4 BIN Årlig anskaffning/reinvest utrustn utifrån lagstifning<br />
4 BIN Anpassad IT-utrustning Bibas<br />
4 BIN Möbler ny förskoleavdelning<br />
4 BIN Reinvest/ utrustnig förändrad verksamhet<br />
4 BIN Reinvest gymnasieskolorna<br />
4 BIN Kulturskolan<br />
1 BN Utökning av adresskartan SBF<br />
1 BN Uppdatering av fritidskarta SBF<br />
1 BN Utdrag och bearbetning av nationell höjdmodell SBF<br />
1 BN Uppgradering av nuvarande arkivsystem SBF<br />
1 KS Arbetsmiljöåtgärder<br />
4 KS Uppdatering ekonomisystem<br />
4 KS Nytt upphandlingssystem<br />
4 KS Läsplattor för KS och KF, totalt 110 stycken<br />
4 KS Nätverksinvesteringar - årlig investeringsnivå<br />
4 KS E-förvaltning<br />
4 KS VDI- plattformsoberoende inloggning<br />
4 KS Brandvägg<br />
4 KS Trådlös centralenhet<br />
4 KS Kortinloggning<br />
4 KS Tunna klienter BIF<br />
4 KS Bokningssystemsutbyggnad<br />
4 KS Intranät, dokumenthanteringssystem och systemstöd<br />
4 KS Investeringsreserv<br />
5 KS Nya digitala infartsskyltar. Östra Förbifarten.<br />
6 KS Lövåsens handelsområde<br />
6 KS KLC exploatering<br />
6 KS KLC Knorran<br />
6 KS Trollestrand<br />
6 KS Djulönäs<br />
6 KS Luvsjön etapp 3b<br />
6 KS Krämbol<br />
6 KS Lasstorp/Gersnäs<br />
4 KTN Konstinköp<br />
4 KTN Reinvest Ängeln<br />
4 KTN Byggn.hytta Lokstallet
59 (61)<br />
4 KTN Konsthall, fortlöpande underhåll<br />
4 KTN Lokstallet UKF<br />
5 KTN Konstnärlig utsmyckning<br />
5 KTN Skatepark<br />
4 MHN Utrustning SBF<br />
4 MHN Inventarier SBF<br />
1 SOCN Arbetsmiljöåtgärder<br />
1 SOCN Larm<br />
2 SOCN Lås dörrar<br />
4 SOCN Möbler och inventarier<br />
1 STN Tillgänglighetsåtgärder inkl. inventering kransorter 2011 SBF<br />
1 STN Miljöinventeringar, MIFO 2 SBF<br />
4 STN Teleprojekt<br />
4 STN Servicebil -95, park<br />
4 STN Maskiner o fordon<br />
4 STN Upprustning av parker, lekplatser och övrig parkutrustning<br />
4 STN Växthuset upprustning personalrum, nytt skärmtak<br />
4 STN Friluftsbad<br />
4 STN Arboretum, automatbevattning<br />
4 STN Handikappanpassad trädgård<br />
4 STN Energioptimering<br />
4 STN Djulö arrendebostad<br />
4 STN Djulö värdshus<br />
4 STN Duveholmsbadet, lekredskap<br />
4 STN Storköksutrustning<br />
4 STN Mattransportbil<br />
4 STN Byte av traktor<br />
4 STN Byte av sviktar<br />
4 STN Innebandysarg<br />
4 STN Byte av mål Backavallen<br />
4 STN Upprustning av tennis och sportanläggn Olssons vandrarhem<br />
4 STN Upprustning av tennis- och sporthotellanläggning<br />
4 STN Värmeväxlare Backavallen<br />
4 STN Byte ställverk Backavallen<br />
4 STN Ismaskin (bandy)<br />
4 STN Renovering golv A-läktare<br />
4 STN Äventyrsbadet<br />
5 STN Belysning i parker<br />
5 STN Byte av träd i gaturummet<br />
5 STN Upprustning av grusbelagda gc-vägar<br />
5 STN Ljus i staden, <strong>kommun</strong>/fastighetsägare<br />
5 STN Byte av belysning Hantverkareg. – Köpmang<br />
5 STN Sammanläggning av stadsparken/Gr.kulle<br />
5 STN Grön<strong>plan</strong><br />
5 STN Vattenfontän, rondell Fabriksgatan
60 (61)<br />
5 STN Asfaltering Valla IP parkering<br />
5 STN Tillgänglighetsåtgärder lekplatser<br />
5 STN Valla grönyta (f.d scoutgård)<br />
5 STN Waldemar Langlet parken<br />
5 STN Valla konstgräs<br />
5 STN Malmenbadet<br />
5 STN Nolnäsparken<br />
5 STN Aulaparken<br />
5 STN Beläggningsytor<br />
5 STN Gatubelysning<br />
5 STN Drottninggatan, upprustning SBF<br />
5 STN Trädgårdsgatan - Floragatan, cirkulationsplats SBF<br />
5 STN Nollvisionsåtgärder SBF<br />
5 STN Stallsbacke, ny infart SBF<br />
5 STN Rundvägen, upprustning SBF<br />
5 STN Värmbolsvägen - Dalvägen, cirkulationsplats SBF<br />
5 STN Stensättersgatan, upprustning SBF<br />
5 STN Hastighetssäkring övergångsställen SBF<br />
5 STN Hastighetssäkring 30-zoner SBF<br />
5 STN Bondegatan Valla, upprustning SBF<br />
5 STN Bryggaregatan, upprustning SBF<br />
5 STN Bondegatan upprustning SBF<br />
5 STN Djulögatan Kv Linnéan parkering SBF<br />
5 STN Stallsgårdsvägen m.fl. återställning VA SBF<br />
5 STN Vallavägen, GC-väg SBF<br />
5 STN Vingåkervägen - Rönngatan, ombyggnad GC-bana SBF<br />
5 STN Smärre utvidgningar och förbättringar SBF<br />
5 STN Gång och cykelvägar SBF<br />
5 STN Sanering gator SBF<br />
5 STN Duveholmssjön, Backasjön och Lillsjön SBF<br />
5 STN Kollektivtrafikåtgärder SBF<br />
5 STN Hantverkaregatan gågata SBF<br />
5 STN Linnévägen - Eriksbergsvägen, cirkulationsplats. Övertagande från SBF<br />
Trafikverket.<br />
5 STN Lövåsen/Sandbäcken, fortsatt utbyggnad av området SBF<br />
5 STN Ny infartsväg till Valla go-cartbana SBF<br />
5 STN Djulöområdet, ny infart SBF<br />
5 STN Industrigatan, utbyggnad till Östra Förbifarten SBF<br />
5 STN Parkeringsplatser, utökning av P-platser i centrum SBF<br />
5 STN Nya informationsplatser SBF<br />
5 STN Vasavägen SBF<br />
5 STN Stortorget (Dnr STN/2010:24-312) SBF<br />
5 STN Valla-projektet (Dnr STN/2010:xx-xx SBF<br />
5 STN Trafiksäkerhetsåtgärder Backavallen (infartsbom reglerbar)<br />
4 VIAN Smartboard 2 st
4 VIAN Bänkar till Sfi-salar och ny<br />
4 VIAN komplettering av möbler och övr inventarier<br />
4 VIAN Utbyte/komplettering av IT-<br />
4 VIAN Maskin för klottersanering<br />
1 VON Arbetsmiljöåtgärder<br />
1 VON ÄO Person-, taklyftar och rullstolar<br />
1 VON ÄO Lövåsen larm<br />
1 VON ÄO Arbetsmiljöåtgärder<br />
1 VON HO Arbetstekniska hjälp<strong>med</strong>el<br />
1 VON HO Brandlarm gruppbostäder<br />
1 VON HO Arbetsmiljöåtgärder<br />
2 VON Om- och tillbyggnation Lövåsens äldreboende<br />
4 VON ÄO Utrustning, särskilda boendeformer<br />
4 VON ÄO Sängar och madrasser<br />
4 VON ÄO Utrustning ombyggnad Lövåsen<br />
4 VON HO Utrustning skogsbrynet<br />
4 VON HO Utökning boendestöd<br />
4 VON HO Specialutrustning<br />
4 VON HO Lokaler resurscenter, utrustning<br />
4 VON HO Lokaler Tallheden, utrustning<br />
61 (61)