2008 års redogörelse för skolhälsovården - Göteborg
2008 års redogörelse för skolhälsovården - Göteborg
2008 års redogörelse för skolhälsovården - Göteborg
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
• SKOLHÄLSAN FEB 2009<br />
Sammanställning av<br />
årsredogörelser <strong>2008</strong><br />
för skolhälsovården i Göteborg<br />
Cecilia Renman<br />
Skolhälsovårdsöverläkare<br />
Margareth Nordström<br />
Samordnande skolsköterska<br />
Lena Mangelus<br />
Samordnande skolsköterska<br />
särskolan<br />
1
Innehåll<br />
Inledning 3<br />
Elevers hälsobesök inom skolhälsovården 3<br />
Grundskola 3<br />
Gymnasieskola 3<br />
Hur mår eleverna? 4<br />
Livsstilsfrågor 4<br />
Hälsofarlig viktutveckling 4<br />
Goda kost- och motionsvanor samt god nattsömn 6<br />
Ohälsotal 10<br />
Hörselundersökningar 11<br />
Vaccinationer 12<br />
Kvalitetsutveckling 13<br />
Bakgrund 13<br />
Nätverk för medicinskt ledningsansvariga(MLA) 13<br />
Kvalitetsgranskning 13<br />
Kvalitetsgranskning läkemedelshantering 15<br />
Kompetensutveckling 16<br />
Personalresurser för skolhälsovården i Göteborgs Stad 18<br />
Grundskola 19<br />
Obligatoriska särskolan 20<br />
Gymnasieskola 22<br />
Gymnasiesärskola 23<br />
Skolhälsan 23<br />
Möten, nätverk och samverkan 25<br />
Forskningsprojekt 26<br />
Framtidsfrågor 27<br />
Bilagor 28<br />
Förkortningar<br />
SHV=skolhälsovården<br />
SHV-öl=skolhälsovårdsöverläkare<br />
MLA=medicinskt ledningsansvarig<br />
HSL=Hälso- och sjukvårdslagen<br />
DS BUS=Drottning Silvia Barn och Ungdomssjukhus<br />
BUM=barn och Ungdomsmedicin<br />
BHV=Barnhälsovården<br />
SoS=Socialstyrelsen<br />
PDL=patientdatalagen<br />
Inledning<br />
Denna sammanställning gäller för skolhälsovårdens verksamhet vid grund- och gymnasieskolor samt<br />
friskolor i Göteborg. Dessutom redovisas Skolhälsans arbete att samordna, kompetensutveckla och kvalitetssäkra<br />
skolhälsovården i Göteborg. Statistiken över hälsobesök, hälso- och ohälsotal samt vaccinationer<br />
har skolsköterskorna rapporterat in på det balanserade styrkortet där Skolhälsan sedan hämtat uppgifterna<br />
och sammanställt dem.<br />
Elevers hälsobesök inom skolhälsovården<br />
Grundskola<br />
Skolhälsovården skall enligt skollagen följa barns och ungdomars hälsa samt erbjuda eleverna ett hälsobesök<br />
per stadium. Alla elever i grundskolan erbjuds därför ett hälsobesök i förskoleklassen, ett i år 4 samt<br />
ett i år 7 eller 8. Inför hälsobesöken fyller eleverna och föräldrarna i skriftliga hälsouppgifter som sedan<br />
används i hälsosamtalet.<br />
I förskoleklassen träffar elev och förälder både skolsköterska och skolläkare. Då ingår hälsosamtal, längd,<br />
vikt, syn, samt en kroppslig undersökning av skolläkaren. Besöket skall ge skolhälsovården en helhetsbild<br />
av eleven samt lägga grunden för en god relation. Hälsobesöken för de olika åldersgrupperna beskrivs i<br />
basprogrammet i Metodhandboken.<br />
Läsåret 07-08 är andelen elever som varit på hälsobesök hos skolsköterska genomgående lägre än läsåret<br />
06-07 både i de kommunala skolorna och i friskolorna. Andelen elever på hälsobesök hos skolläkaren i förskoleklass<br />
är något högre i de kommunala skolorna i år men lägre i friskolorna. Hälsobesöken i friskolorna<br />
är i genomsnitt lägre än i de kommunala grundskolorna. Detta kan bero på att endast 70 % av skolorna<br />
rapporterat hälsobesöken. Tre kommunala grundskolor har inte rapporterat in. I en kommunal grundskola<br />
är hälsobesöken förlagda till åk 7 istället för åk 8. Den skolan är också med i hälsostatistiken i år.<br />
Resultaten av registreringar om hälsobesöken redovisas i tabell 1. Hälsobesöken på stadsdelsnivå redovisas<br />
i bilaga 1.<br />
Kommunala skolor Förskoleklass År 4 År 7 År 8<br />
Antal elever 3979 3653 3991 4099<br />
Hälsobesök 92 % 92 % 5 % 85 %<br />
Skolläkare 84 %<br />
Skolsköterska 92 %<br />
2 3<br />
Friskolor<br />
Antal elever 611 779 1129 1155<br />
Hälsobesök 66 % 68 % 18 % 65 %<br />
Skolläkare 62 %<br />
Skolsköterska 66 %<br />
Tabell 1<br />
Gymnasieskola<br />
Basprogrammet för gymnasieskolan säger att alla elever i år 1 skall erbjudas ett hälsobesök hos skolsköterskan.<br />
Inför det tillfället lämnas en skriftlig hälsouppgift som sedan ligger till grund för hälsosamtalet.<br />
Läsåret 07-08 hade 75 % av eleverna i de kommunala gymnasieskolorna varit på hälsobesök. Motsvarande<br />
siffra för de fristående gymnasieskolorna var 68 % av de inrapporterade skolornas elever. Redovisning<br />
av hälsobesök har inkommit från alla kommunala gymnasieskolor men endast från 46 % av de fristående<br />
gymnasieskolor.
På gymnasieskolor med vissa yrkesinriktade program tillkommer undersökningar föranledda av direkt yrkespraktik.<br />
Till exempel inom livsmedels- och restaurangprogram görs uppföljning varje läsår. Elever på<br />
sjöfartsprogram undersöks av Rederihälsan i samarbete med skolhälsovården och elever på Motortekniska<br />
gymnasiet undersöks av Motorhälsan i samarbete med skolhälsovården.<br />
Kommentarer från skolsköterskor:<br />
”Hälsosamtalet skall vara hälsofrämjande, att stödja och stimulera det positiva och friska hos varje elev och sjukdomsspårande”.<br />
”Hälsoundersökning hos skolläkaren: Undersökning av hjärta, lungor, sköldkörtel, mun och svalg och motorik m.m. Tandhälsan<br />
kontrolleras också. Somatisk status och samtal med föräldrarna utifrån förskolepedagogernas bedömning efter deras<br />
observation.”<br />
Hur mår eleverna?<br />
Livsstilsfrågor<br />
Frågor om livsstil finns med i de hälsouppgifter som eleverna besvarar inför hälsobesöken hos skolsköterskan.<br />
Hälsouppgifterna, som är viktiga arbetsinstrument vid hälsosamtalet, besvaras inte anonymt och<br />
resultatet av sammanställningen kan därför inte helt jämföras med vetenskapliga enkätundersökningar.<br />
Tidpunkten då hälsosamtalen utförs är förstås spritt över hela läsåret. De områden/frågor som har samlats<br />
in sedan läsåret 04-05 gäller andel elever som har hälsofarlig viktutveckling (övervikt och/eller fetma), angett<br />
goda kostvanor, goda motionsvanor, god nattsömn samt sedan läsåret 05-06 också ohälsotal som ofta<br />
huvudvärk, ofta magont och ofta trötthet.<br />
Frågor om ANT dvs. alkohol, narkotika och tobak är som tidigare centrala i hälsosamtalet på högstadium<br />
och på gymnasiet. Sedan Göteborg Stad startade med regelbundna drogvaneundersökningar har vi valt<br />
att inte redovisa svaren på ANT-frågorna utan hänvisar till drogvaneundersökningen samt de årliga CANrapporterna.<br />
Hälsofarlig viktutveckling<br />
Tillväxtdata om vikt och längd är det viktigaste objektiva instrumentet för att bedöma och följa barns hälsa.<br />
Data förs in i skolhälsovårdsjournalens tillväxtkurvor och tabeller. Uppgifterna är av stort värde både för<br />
att bedöma växande individers hälsa men också för att följa tillväxt i en population.<br />
Metod<br />
Vid hälsobesöken i förskoleklass, åk 2, 4, 6, 7 el 8 och år 1 på gymnasiet mäter skolsköterskan längd och<br />
vikt på alla elever. Eleverna vägs oftast med kläder och ett visst avdrag görs från den uppmätta vikten. Utifrån<br />
vikt och längd kan Body Mass Index (BMI) räknas ut. I några skolor utförs hälsobesöket i årskurs 7 i<br />
stället för i årskurs 8.<br />
BMI utgör ett ganska bra mått på undervikt, normalvikt, övervikt och fetma. BMI-gränsvärden för övervikt<br />
och fetma finns definierade i tabellform från 2-18 års ålder (Cole 2000). Vid manuella mätningar och<br />
uträkningar finns ett flertal felkällor t.ex. felmätning, felräkning av ålder och BMI, felavläsning i tabell, osv.<br />
De mätfel som görs är sannolikt slumpartade och torde inte påverka slutresultatet i någon större utsträckning.<br />
Nedanstående redovisade data över övervikt och fetma bygger på inrapporterad statistik på sammanlagt<br />
17 979 elever!<br />
Resultat<br />
I förskoleklassen har 8 % av flickorna och 7 % av pojkarna övervikt. Fetma har 3 % av flickorna och 2 %<br />
av pojkarna. Andelen flickor med övervikt + fetma är 11 % (se fig. 1) och motsvarande för pojkar är 10 %<br />
(se fig. 2). Antalet inrapporterade är 4028 barn vilket motsvarar 88 % av hela årskullen.<br />
I årskurs 4 har 13 % av flickorna och 12 % av pojkarna övervikt. Fetma har 3 % av flickorna och 4 % av<br />
pojkarna. Andelen med övervikt + fetma är 16 % för båda könen (se fig.1 respektive 2). Antalet inrapporterade<br />
elever är 3804 barn vilket motsvarar 86 % av hela årskullen<br />
I årskurs 7 har data kommit in från tre skolor med sammanlagt 348 elever. Av dessa elever har 3 % av flickorna<br />
och 9 % av pojkarna övervikt medan 1 % av både pojkar och flickor har fetma.<br />
I årskurs 8 har 11 % av flickorna och 9 % av pojkarna övervikt. Fetma har 3 % av flickorna och 4 % av<br />
pojkarna. Antalet inrapporterade är 4114 vilket motsvarar 78 % av hela årskullen. Andelen flickor med<br />
övervikt + fetma är 14 % (se fig.1) och motsvarande för pojkar är 13 % (se fig.2)<br />
I årskurs 1 på gymnasiet har 6 % av både flickor och pojkar övervikt. Fetma har 2 % av flickorna och 3<br />
% av pojkarna. Andelen flickor med övervikt + fetma är 8 % (se fig.1) och motsvarande för pojkar 9 % (se<br />
fig.2). Underlaget är 5685 inrapporterade elever vilket motsvarar 73 % av alla elever i år 1 Gy.<br />
Figur 1<br />
18%<br />
16%<br />
14%<br />
12%<br />
10%<br />
8%<br />
6%<br />
4%<br />
2%<br />
0%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Figur 2<br />
läsåret<br />
03 -04<br />
Läsåret<br />
03-04<br />
Andel flickor med övervikt + fetma<br />
läsåret<br />
04 -05<br />
läsåret<br />
05 -06<br />
läsåret<br />
06 -07<br />
läsåret<br />
07 -08<br />
Andel pojkar som har övervikt + fetma<br />
läsåret<br />
04-05<br />
läsåret<br />
05-06<br />
läsåret<br />
06-07<br />
läsåret<br />
07-08<br />
flickor fk<br />
flickor år 4<br />
flickor år 8<br />
flickor år 1 gy<br />
pojkar fk<br />
pojkar år 4<br />
pojkar år 8<br />
pojkar år 1 gy<br />
Förra året jämförde vi övervikt + fetma för årskullen födda 1990 från läsåret de gick i år 8 respektive år 1<br />
på gymnasiet. I år gör vi motsvarande för eleverna födda 1991. De gick i åk 8 läsåret 05-06 och i år 1 på<br />
gymnasiet läsåret 07-08. Underlaget som rapporterades in för årskullen födda 1991 i åk 8 år 2006 var 4152<br />
elever och motsvarade 77 % av årskullen. Se figur 3.<br />
4 5
14%<br />
12%<br />
10%<br />
8%<br />
6%<br />
4%<br />
2%<br />
0%<br />
Andel elever med övervikt+fetma födda 1991<br />
Åk 8 lå 05 - 06 År 1 gy lå 07- 08<br />
Flickor<br />
Pojkar<br />
Figur 3 Övervikt + fetma minskade från 12 % till 8 % för flickorna och från 12 % till 9 % för pojkarna. I årskullen födda 1991<br />
under perioden läsåret 05-06 till läsåret 07-08.<br />
Diskussion<br />
Sammanställning av flera årskullar övervikt + fetma för flickor respektive pojkar illustreras i figurerna 1<br />
och 2. Data har samlats in sedan läsåret 04-05 på grundskolan och sedan 03-04 på gymnasiet. Skillnaderna<br />
mellan olika årskullar är relativt små, oftast 1-3 %. Största variationerna mellan årskullarna ses för flickor i<br />
åk 4. Läsåret 07-08 har flickorna i åk 4 16 % övervikt + fetma jämfört med 12 % för flickor i åk 4 förra läsåret.<br />
Det är på mellanstadiet i åk 4 som andelen övervikt och fetma ligger som högst (16%) för både flickor<br />
och pojkar. I åk 8 är andelen näst högst 14 % för flickorna och 13 % för pojkarna.<br />
Den sammanlagda andelen elever som har övervikt och fetma i respektive årskull är för Göteborg som helhet<br />
relativt måttlig. Siffrorna varierar dock stort mellan olika stadsdelar, se bilaga 2, och speglar ofta den sociala<br />
segregationen där det sen länge är känt att övervikt och fetma är överrepresenterat i socioekonomiskt<br />
svaga grupper. En djupare analys av övervikt - och fetmasituationen i varje stadsdel i Göteborg är med våra<br />
siffror möjlig och ett ansvarsfullt SDN-uppdrag.<br />
Kommentarer från skolsköterskor:<br />
”Använt mig av skolhälsovårdens nya verktygspärm i arbetet mot fetma och övervikt. Livsstilsenkät med fokus på mat och<br />
aktivitets/motionsvanor ingår liksom motiverande samtal med barn och förälder. Samtalen kan handla om t.ex. råd och tips,<br />
möjligheter och svårigheter, beroende på var i processen familjen befinner sig”.<br />
”Jag har haft runt 30 elever som jag aktivt har arbetat med utifrån att de är kraftigt överviktiga. Drygt 90 % av de kraftigt<br />
överviktiga eleverna har stannat eller minskat i BMI (BodyMassIndex). Min grund i arbetet med dessa barn och ungdomar<br />
är inte att i första hand få dem att ”äta och motionera rätt”, utan att långsiktigt förändra och förbättra hela deras livsstil.”<br />
Goda kost- och motionsvanor samt god nattsömn<br />
Inför hälsobesöket i åk 4, 7 eller 8 och 1 på gymnasiet får eleverna svara på ett antal frågor i hälsouppgiften.<br />
Vissa frågor berör livsstilen och från och med läsåret 04-05 har vi valt att mäta ”de goda” kost- motionsoch<br />
sömnvanorna.<br />
Där olikheter finns i formulerad fråga respektive svarsalternativ mellan grundskola och gymnasium så<br />
framgår det av texten. Frågorna är inte validerade, varför de inte ska jämföras med vetenskapliga undersökningar.<br />
Metod<br />
Eleverna besvarar hälsouppgifterna skriftligt, antingen enskilt före hälsobesöket eller i samband med hälsobesöket.<br />
I åk 4 och 7 eller 8 svarar eleverna på frågorna<br />
● Äter du frukost?<br />
● Äter du lunch i skolan?<br />
● Äter du middag?<br />
Om eleven svarat alltid eller ofta på samtliga tre måltidsfrågor så har eleven, enligt vår definition goda kostvanor<br />
och rapporteras in av skolsköterskan i statistiken. De övriga svarsalternativen är sällan eller aldrig.<br />
I år 1 på gymnasiet är frågorna formulerade:<br />
● Äter du frukost?<br />
● Äter du lunch?<br />
● Äter du middag/kvällsmat?<br />
Svarsalternativen är dagligen, ibland, aldrig. De som svarat dagligen har inrapporterats ha goda kostvanor.<br />
Självklart innebär goda kostvanor inte bara att man har en god måltidsordning. Kostens innehåll är också<br />
viktigt men den aspekten har vi inte valt att mäta.<br />
För att bedömas ha goda motionsvanor skall eleverna i åk 4, 7 eller 8 ha svarat ja på frågan:<br />
● Håller du på med idrott eller någon annan form av motion på din fritid?<br />
De övriga svarsalternativen är ibland och nej. Frågan och svarsalternativen är lika i grundskolan och i gymnasiet.<br />
För att bedömas ha god nattsömn skall eleverna i åk 4, 7 el 8 ha svarat alltid eller ofta på frågan:<br />
● Sover du gott om natten?<br />
De övriga svarsalternativen är sällan och aldrig.<br />
I gymnasiet år 1 är frågan formulerad:<br />
● Besväras du ofta av sömnsvårigheter?<br />
Svarsalternativen är ja eller nej och de som svarat nej har inrapporterats.<br />
Underlag<br />
Hälsostatistiken över goda kost-, motions- och sömnvanor respektive ohälsotal (ofta huvudvärk, ofta magont,<br />
ofta trötthet) baseras på svar från 3804 elever i år 4 vilket motsvarar 86 % av årskullen. I år 7 är det<br />
uppgifter från 348 elever i tre skolor. I år 8 är underlaget 4114 elever vilket motsvarar 78 % av årskullen. I<br />
gymnasiet år 1 har sammanlagt 5685 elever besvarat frågorna vilket motsvarar 73 % av alla elever i år 1 Gy.<br />
Det sammanlagda inrapporterade elevunderlaget i år 4, 8 och 1 på gymnasiet är 13 603 elever!<br />
Resultat goda kostvanor<br />
I årskurs 4 har 89 % av flickorna och 90 % av pojkarna uppgett goda kostvanor dvs. svarat att de alltid eller<br />
ofta äter alla tre måltiderna.<br />
I årskurs 7 har 82 % av flickorna och 84 % av pojkarna uppgett goda kostvanor, men observera att underlaget<br />
är bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 har 71 % av flickorna och 81 % av pojkarna uppgett goda kostvanor.<br />
I gymnasiet år 1 har 50 % av flickorna och 59 % av pojkarna uppgett att de har goda kostvanor.<br />
6 7
100%<br />
80%<br />
Andel elever med goda kostvanor<br />
läsåret 04 - 05<br />
Pojkarna har som föregående läsår i alla åldrar oftare motion på fritiden än flickorna. Båda könen motionerar<br />
mest på fritiden i åk 4.<br />
Svarsalternativen har inte förändrats jämfört med föregående läsår.<br />
Resultat god nattsömn<br />
I årskurs 4 uppger 91 % av flickorna och 90 % av pojkarna att de har god nattsömn.<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
läsåret 05 - 06<br />
läsåret 06 - 07<br />
läsåret 07 - 08<br />
I årskurs 7 uppger 89 % av flickorna och 84 % av pojkarna god nattsömn, men observera att underlaget är<br />
bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 uppger 84 % av flickorna och 89 % av pojkarna god nattsömn.<br />
I årskurs 1 på gymnasiet uppger 66 % av flickorna och 72 % av pojkarna på god nattsömn.<br />
0%<br />
flickor<br />
år 4<br />
flickor<br />
år 8<br />
flickor<br />
år 1<br />
gy<br />
pojkar<br />
år 4<br />
pojkar<br />
år 8<br />
Figur 4 Diagram över flickors och pojkars måltidsvanor över fyra läsår illustreras i figur 4.<br />
pojkar<br />
år 1<br />
gy<br />
I åk 4 är det marginell skillnad mellan flickor och pojkars måltidsvanor. Måltidsvanorna för båda könen i<br />
år 4 samt för pojkarna i år 8 uppvisar de senaste två åren förbättring jämfört med tidigare år. Liksom förra<br />
läsåret sjunker andelen med goda kostvanor med stigande ålder för båda könen. Flickor i gymnasiet år 1 har<br />
minst andel som har regelbundna kostvanor. Se figur 4.<br />
Statistiken för varje stadsdel redovisas i bilaga 3 och friskolorna i bilaga 6.<br />
Eftersom svarsalternativen har förändrats något jämfört med de två första läsåren är siffrorna över tid inte<br />
helt jämförbara.<br />
Resultat goda motionsvanor<br />
I årskurs 4 motionerar 74 % av flickorna och 80 % av pojkarna på fritiden.<br />
I årskurs 7 motionerar 84 % av flickorna och 89 % av pojkarna på fritiden, men observera att underlaget<br />
är bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 motionerar 63 % av flickorna och 70 % av pojkarna på fritiden.<br />
I årskurs 1 på gymnasiet motionerar 61 % av flickorna och 66 % av pojkarna på fritiden.<br />
Statistiken för varje stadsdel redovisas i bilaga 4 och för friskolorna i bilaga 6.<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
flickor<br />
år 4<br />
flickor<br />
år 8<br />
Andel elever med god nattsömn<br />
flickor<br />
år 1<br />
gy<br />
pojkar<br />
år 4<br />
pojkar<br />
år 8<br />
Figur 6 Andel elever som har uppgett god nattsömn de sista tre läsåren illustreras i figur 6.<br />
pojkar<br />
år 1<br />
gy<br />
läsåret 05 - 06<br />
läsåret 06 - 07<br />
läsåret 07 - 08<br />
Liksom förra läsåret är god nattsömn vanligt både bland flickor och pojkar i år 4. För båda könen sjunker<br />
andelen med god nattsömn med stigande ålder. Det är flickorna på gymnasiet år 1 som uppger minsta andelen<br />
god sömn.<br />
Statistiken för varje stadsdel redovisas i bilaga 5 och för friskolorna i bilaga 6.<br />
90%<br />
80%<br />
Andel elever som motionerar på sin fritid<br />
Kommentarer från skolsköterskor:<br />
”På föräldramötena i skolår sex pratar jag om mat och motion, idrott och hygien, rökning och alkohol. I föräldramötet för<br />
skolår åtta tar jag upp frukost och träning, sömnbehov och sömnrutiner, rökning/alkohol och droger samt stress”<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
läsåret 04 - 05<br />
läsåret 05 - 06<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
läsåret 06 - 07<br />
läsåret 07 - 08<br />
10%<br />
0%<br />
flickor<br />
år 4<br />
flickor<br />
år 8<br />
flickor<br />
år 1<br />
gy<br />
pojkar<br />
år 4<br />
pojkar<br />
år 8<br />
pojkar<br />
år 1<br />
gy<br />
Figur 5 Diagram över flickors och pojkars motionsvanor över fyra läsår illustreras i figur 5<br />
8 9
Ohälsotal<br />
Metod<br />
I den hälsofrämjande delen av hälsosamtalet är perspektivet salutogent vilket betyder att friskfaktorer identifieras<br />
och uppmuntras. Hälsosamtalet har också som uppgift att fånga upp ohälsa vilket frågorna om<br />
huvudvärk, trötthet och ont i magen speglar.<br />
Som mått på ohälsa har vi valt att mäta de elever som uppgett att de ofta har huvudvärk, ont i magen eller<br />
känner sig trötta.<br />
Svarsalternativen har i åk 4, 7 eller 8 varit alltid, ofta, sällan, aldrig och det är de som svarat alltid eller ofta<br />
som har inrapporterats i vår statistik.<br />
● Är du ofta trött?<br />
● Har du ofta ont i huvudet?<br />
● Har du ofta ont i magen?<br />
I år 1 på gymnasiet har svarsalternativen varit ja eller nej och det är de som svarat ja som redovisas.<br />
Svarsalternativen är i år oförändrade varför resultatet kan jämföras med förra årets siffror, se figur 7.<br />
Resultat<br />
Ofta huvudvärk<br />
I årskurs 4 anger 12 % av flickorna och 11 % av pojkarna att de ofta har huvudvärk.<br />
I årskurs 7 anger 10 % av flickorna och 15 % av pojkarna att de ofta har huvudvärk men observera att<br />
underlaget är bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 anger 18 % av flickorna och 10 % av pojkarna att de ofta har huvudvärk.<br />
I år 1 på Gy anger 26 % av flickorna och 11 % av pojkarna att de ofta har huvudvärk.<br />
Ofta ont i magen<br />
I årskurs 4 anger 14 % av flickorna och 9 % av pojkarna att de ofta har ont i magen<br />
I årskurs 7 anger 5% av flickorna och 4% av pojkarna att de ofta har ont i magen, men observera att underlaget<br />
är bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 anger 13 % av flickorna och 6 % av pojkarna att de ofta har ont i magen.<br />
I år 1 på Gy anger 17 % av flickorna och 6 % av pojkarna att de ofta har ont i magen.<br />
Ofta trötthet<br />
I årskurs 4 anger 21 % av flickorna och 25 % av pojkarna att de ofta känner sig trötta.<br />
I årskurs 7 anger 28 % av flickorna och 35 % av pojkarna att de ofta känner sig trötta men observera att<br />
underlaget är bara 348 elever och därför inte illustrerats i diagrammet.<br />
I årskurs 8 anger 34 % av flickorna och 34 % av pojkarna att de ofta känner sig trötta.<br />
I år 1 på Gy anger 39 % av flickorna och 29 % av pojkarna att de ofta känner sig trötta.<br />
Statistiken för varje stadsdel redovisas i bilaga 7,8,9 och friskolorna bilaga 6.<br />
Andel elever som anger ohälsa läsåret 06-07 och 07-08<br />
10 11<br />
45%<br />
40%<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
flickor år 4 lå 06- 07<br />
flickor år 4 lå 07- 08<br />
flickor år 8 lå 06- 07<br />
flickor år 8 lå 07- 08<br />
Figur 7 Diagram över flickors och pojkars ohälsa.<br />
flickor år 1 gy lå 07- 08<br />
flickor år 1 gy lå 06 - 07<br />
pojkar år 4 lå 06 - 07<br />
pojkar år 8 lå 06- 07<br />
pojkar år 4 lå 07 - 08<br />
pojkar år 8 lå 07 - 08<br />
ofta huvudvärk ofta ont i magen ofta trötta<br />
pojkar år 1 gy lå 06- 07<br />
pojkar år 1 gy lå 07- 08<br />
Diskussion<br />
Elevunderlaget för hälsostatistiken är 13 603 elever. Även om det finns skillnader mellan strikt vetenskapliga<br />
undersökningar över ungdomars hälsa och ohälsa och vår sammanställning så ger det stora elevunderlaget<br />
och relativt låga bortfallet materialet en viss tyngd. Det är inte vanligt att elever tackar nej till hälsobesöken.<br />
Bortfallet beror snarare på vakanser eller att skolsköterskor av annan anledning inte rapporterar in<br />
hälsostatistik.<br />
I åk 4 är skillnaderna i ohälsa mellan könen liten förutom att pojkarna verkar vara mer trötta än flickorna. I<br />
åk 8 uppger flickorna mer huvudvärk och ont i magen än pojkarna. Känslan av trötthet är i åk 8 densamma<br />
för båda könen. I år 1 på gymnasiet har flickorna mer än dubbelt så ofta huvudvärk och ont i magen än<br />
pojkarna. I åk 8 och i år 1 på gymnasiet uppger flickorna avsevärt mer ohälsa än pojkarna på samtliga tre<br />
områden. Det är också flickorna på högstadiet och på gymnasiet som har lägst andel uppmätta goda vanor.<br />
Det är väl känt sen tidigare att båda könen men framför allt flickorna i tonåren och som unga vuxna uppvisar<br />
en ökande psykisk ohälsa. Resultaten tyder på att behovet av ett hälsofrämjande och förebyggande<br />
arbete i skolorna inte avtar utan snarare ökar i högstadiet och på gymnasiet. En fungerande och resursstark<br />
skolhälsovård inklusive elevhälsa måste anses lika angelägen på gymnasiet som i grundskolan.<br />
Hörselundersökningar<br />
Hörselundersökningar inom skolhälsovården utförs av Hörselvården på Sahlgrenska sjukhuset enligt avtal<br />
med Göteborgs kommun. Inför läsåret 04-05 omförhandlades avtalet och parterna kom överens om vissa<br />
förändringar (se Sammanställning av årsredogörelser 2005).<br />
Hörselavtalet innebär att hörselkontrollerna (max 5000 tester per läsår) utförs av audionomer från Hörselvården<br />
i respektive skola och skall erbjudas alla elever i årskurs 1.<br />
De i skolan nyanlända eleverna, som ej är hörseltestade tidigare, skall erbjudas hörseltest i skolan eller på<br />
Hörselvården, men ingår ej i avtalet, eftersom skolhälsovården skriver en sjukvårdsremiss till Hörselvården<br />
SU på dessa elever.<br />
Statistik från Hörselvården över hörselscreening från läsåret 00-01 och framåt framgår av tabell 2. Antalet<br />
hörseltester på 1:a klasselever läsåret 07-08 var 4500. Andelen remisser till Hörselvården (utom de nyanlända)<br />
var 122 st vilket motsvarar 2,6 % av samtliga tester. Av de hittills 88 besvarade remisserna framgår<br />
att 27 är normalhörande, 25 har ledningshinder, 3 har en sensorineural hörselskada och 1 elev har fått den<br />
allvarligare diagnosen kombinerad hörselskada.
Antal Hörseltest<br />
00 -01 02 -03 03 -04 04-05 05-06 06-07 07-08<br />
Åk 1 -screening 5141 5042 4741 4197 4589 4135 4500<br />
Nyanlända 596 650 891 >200 - *199 Ingen uppgift<br />
Totalt 5737 5692 5632 4680 4810 4512 4710<br />
Omtest 286 267 284 223 192 217 210<br />
Remisser ÖNH 3,3 % 3,3 % 3,3 % 3%<br />
(140st)<br />
Tabell 2. Antal hörseltest och remisser till ÖNH läsåren 00-01 tom 07-08<br />
*ofullständig statistik.<br />
3,3%<br />
(159st)<br />
3,1%<br />
(129st)<br />
2,6%<br />
(122st)<br />
Vaccinationer<br />
Från och med läsåret 05-06 förändrades rekommendationerna i det nationella barnvaccinationsprogrammet<br />
(se årssammanställning 2006). Eleverna i årskurs 4 erbjuds numera fulldosvaccin mot stelkramp, difteri<br />
och kikhosta jämfört med tidigare vaccin mot enbart stelkramp och difteri. I Göteborg erbjuds eleverna<br />
dessutom vaccination mot polio eftersom det kombinationsvaccin (Tetravac) som finns i vaccinationsavtalet<br />
(WESTMA) även innehåller polio. Det är ingen nackdel att få en påfyllnadsdos med poliovaccin. Alla<br />
elever i årskurs 6 har som tidigare år erbjudits MPR-vaccin (mässling, påssjuka och röda hund). Dessutom<br />
ska till Sverige nyanlända barn och ungdomar av skolhälsovården erbjudas kompletterande vaccinationer.<br />
När eleverna går i årskurs 6 rapporterar skolsköterskorna in vaccinationsstatistiken på Balanserat styrkort<br />
samt till Skolhälsan som sedan sammanställer statistiken varje läsår. Elever som sammanlagt har fått fyra<br />
doser av vardera difteri-, stelkramp- polio- och kikhostevaccin samt två doser MPR-vaccin anses vara fullständigt<br />
vaccinerade enligt det nationella vaccinationsprogrammet. Statistiken redovisas nedan i tabell 3.<br />
Underlaget för statistiken <strong>2008</strong> är 4703 elever i årskurs 6 vilket motsvarar 98 % av populationen.<br />
Andelen fullvaccinerade elever i årskurs 6<br />
Difteri, Stelkramp<br />
Läsåret<br />
00-01<br />
Läsåret<br />
01-02<br />
Läsåret<br />
02-03<br />
Läsåret<br />
03-04<br />
Läsåret<br />
04-05<br />
Läsåret<br />
05-06<br />
99 % 98 % 95 % 96 % 96 % 96 %<br />
96 %<br />
Läsåret<br />
06-07<br />
97 %<br />
97 %<br />
Läsåret<br />
07-08<br />
Kikhosta 3 % 6 % 51 %<br />
Polio 98 % 97 % 94 % 95 % 95 % 96 % 97 % 96 %<br />
MPR 98 % 97 % 93 % 95 % 95 % 94 % 95 % 93 %<br />
Tabell 3<br />
96 %<br />
96 %<br />
Vaccination mot hepatit B och tuberkulos (BCG)<br />
I Sverige ingår vaccination mot tuberkulos och hepatit B i den riktade delen av det nationella vaccinationsprogrammet.<br />
Det innebär att barn och ungdomar som tillhör definierade riskgrupper bör erbjudas vaccination<br />
mot dessa sjukdomar. För hepatit B är det barn i familj där familjemedlem bär på hepatit B, barn till<br />
föräldrar från länder med intermediär till hög förekomst av hepatit B (enligt WHO-data) och barn < 6 år<br />
om det i barnomsorgsgruppen finns annat barn som bär på hepatit B-smitta.<br />
Riskgrupper för tuberkulos kan man förenklat säga kommer från samma länder som riskgrupper för hepatit<br />
B. Enligt Socialstyrelsen är det viktigt att sjukvården, skolhälsovården, barnhälsovården och andra<br />
vårdgivare vid varje kontakt med barn från någon av dessa riskgrupper verifierar att de har ett skydd mot<br />
hepatit B och om så inte är fallet ser till att de vaccineras. Det betyder i klartext att det är viktigt med en<br />
fungerande vårdkedja mellan hälsovården och sjukvården. Sedan många år vaccineras barn till föräldrar<br />
som tillhör riskgrupp för tuberkulos med BCG-vaccin redan på BVC. Det är dock först under 2006-2007<br />
som samma rutiner införts på nyfödda som tillhör riskgrupp för hepatit B i Göteborg. Av årskurs-6-eleverna<br />
är 32 % BCG-vaccinerade men bara 4 % är dokumenterat vaccinerade mot hepatit B. Vårdkedjans<br />
rutiner runt identifiering, provtagning, vaccination och dokumentation av Hepatit-B behöver förbättras.<br />
En diskussion mellan smittskyddsläkare, skolläkare med flera är påbörjad med utgångspunkt att förbättra<br />
täckningen för hepatit B vaccinationen.<br />
Andel vaccinerade elever i årskurs 6 mot tuberkulos och hepatit B<br />
Läsåret<br />
05-06<br />
Läsåret<br />
06-07<br />
Läsåret<br />
07-08<br />
BCG 28 % 28 % 32 %<br />
Hepatit-B 2,5 % 5 % 4 %<br />
Tabell 4<br />
Kvalitetsutveckling<br />
Bakgrund<br />
År 2003 antogs politiskt Kvalitetssystemet för skolhälsovård i Göteborgs stad. (Dnr 0279/03). Enligt HSL<br />
skall skolhälsovården bedrivas så att den uppfyller kraven på god vård, hög elevsäkerhet och god kvalitet.<br />
Av Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1997:8) om verksamhetschef inom hälso- och sjukvård samt av<br />
Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 2005:12) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälsooch<br />
sjukvården framgår att det är verksamhetschefen som ansvarar för att god och säker vård kan ges samt<br />
att kvalitetsarbetet systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Verksamhetschef utses av nämnden.<br />
Vårdgivaren är också skyldig att registrera skolhälsovården vid Socialstyrelsen och ange vem som är verksamhetschef.<br />
I Göteborg är det är oftast skolcheferna. På friskolorna skall styrelsen utse verksamhetschef.<br />
Verksamhetschefer som saknar medicinsk utbildning skall enligt HSL utse en medicinskt ansvarig (MLA).<br />
Uppdraget skall vara skriftligt och det skall tydligt framgå vilka arbetsuppgifter och ansvar som den medicinskt<br />
ledningsansvariga har. Vi kan i år glädjande konstatera att alla SDN har utsett MLA!<br />
Det är glädjande att vaccinationstäckningen och inrapporteringen av statistik överlag är mycket god i Göteborg.<br />
I år är vaccinationstäckningen för samtliga sjukdomar utom kikhosta något lägre än förra året.<br />
Orsakerna kan vara att föräldrar har tackat nej till vaccination, nyanlända elever som ännu inte hunnit få alla<br />
vaccinationer samt vakanser för skolsköterskor och skolläkare. Den kraftiga ökningen för fullvaccinerade<br />
mot kikhosta (från 6 till 51 %) beror på att kikhostevaccinet infördes som spädbarnsvaccination 1996 i det<br />
allmänna nationella vaccinationsprogrammet och att den årskullen nu går på mellanstadiet. Mässlingsepidemier<br />
har de sista åren rapporterats i Europa och i Göteborg insjuknade bl.a. en ovaccinerad 12-årig flicka<br />
under <strong>2008</strong>. Det är mycket angeläget att andelen fullvaccinerade mot mässling, påssjuka och röda hund inte<br />
fortsätter att sjunka och att skolhälsovården arbetar aktivt med information om riskerna med att välja bort<br />
MPR-vaccinationen.<br />
Nätverk för medicinskt ledningsansvariga(MLA)<br />
Skolhälsan och MLA-nätverket träffas tre gånger per termin och diskuterar rutiner och bestämmelser för<br />
alla skolhälsovårdens viktiga och ansvarsfulla arbetsuppgifter som t.ex. hälsobesök, vaccinationer, journaldokumentation,<br />
journalhantering, läkemedelshantering mm. En central uppgift är avvikelserapportering<br />
samt Lex Maria-ärenden. De avvikelserapporter som kommit in under året har diskuterats i nätverket och<br />
ingen rapport har varit av allvarlig karaktär. Skolhälsan har på Socialstyrelsens uppdrag utrett två enskilda<br />
ärenden. En anmälan om stora brister inom skolhälsovården på en friskola har gjorts till Socialstyrelsen.<br />
Kvalitetsgranskning<br />
Detta år har skolsköterskorna gjort två kvalitetsgranskningar. Läsåret 07-08 gjordes en kollegial granskning<br />
av journaldokumentation och under höstterminen <strong>2008</strong> gjordes en kvalitetsgranskning av läkemedelshanteringen.<br />
12 13
Kollegial journalgranskning<br />
Enligt kvalitetssystemet skall kvalitetsuppföljning av journaldokumentation genomföras vart tredje år och<br />
detta var andra året som journalgranskning genomfördes. I samråd med nätverket för MLA utvecklade<br />
Skolhälsan en checklista för journalgranskningen..<br />
Syfte<br />
Syftet med en granskning av journaldokumentation är att förbättra kvalitén av innehållet i journalerna så<br />
att medicinska misstag som leder till allvarliga konsekvenser för enskilda elevers hälsotillstånd undviks.<br />
Metod<br />
Det är inte praktiskt möjligt att granska samtliga skolhälsovårdsjournaler. Vi valde därför att göra en sticksprovsgranskning.<br />
Sannolikt kan den ge en ganska bra bild över hur journalerna ser ut i hela Göteborg.<br />
Kollegial journalgranskning innebär att skolsköterskorna granskar varandras journaler. Varje skolsköterska<br />
granskade 20 journaler. Journalerna plockades fram slumpmässigt och hade en jämn köns- och åldersfördelning.<br />
Resultatet från enskilda skolor sammanställdes av MLA och skickades in till Skolhälsan.<br />
MLA instruerade också sina skolsköterskor samt ansvarar för återkopplingen av resultatet<br />
De skolsköterskor som saknar MLA skickade in sina listor till Skolhälsan som gjorde<br />
sammanställningen med uppdelning på kommunala skolor och friskolor.<br />
I en stadsdel där MLA saknades samt på de flesta friskolor kan resultatet ej återkopplas.<br />
Resultat<br />
Checklistan för kvalitetsgranskningen omfattade 15 frågor men det är bara de första 5 frågorna som redovisas<br />
pga. att frågeställningarna har uppfattats olika. På de 10 sista frågorna hade några redovisat antal<br />
journaler medan andra hade redovisat antal skolor.<br />
Antalet granskade journaler uppgick till totalt 2940 stycken. I de kommunala grundskolorna deltog 94 % av<br />
skolsköterskorna och i friskolorna deltog endast 35 %. Det sammantagna intrycket av granskningen är att<br />
journalerna håller en god kvalitet.<br />
SHV-journal<br />
förvaras i brandsäkert<br />
skåp<br />
Arkivplanen för<br />
SHV-journal följs<br />
Samtycke från<br />
föräldrar/elev när<br />
journal överlämnas<br />
till annanSHVmottagning<br />
som<br />
lyder under<br />
annan nämnd<br />
Finns SHV-journal<br />
på varje elev?<br />
Kommunala skolor 63 % 98 % 99 % 88 %<br />
Friskolor 60 % 100 % 100 % 80 %<br />
Rutiner finns för<br />
att en journal<br />
inkommit senast<br />
2 månader efter<br />
att elev börjat på<br />
skolan<br />
Har flickor en<br />
flickjournal och<br />
pojkar en pojkjournal<br />
Journalhandlingarna<br />
är systematiskt<br />
ordnade<br />
efter klasslista<br />
Kommunala skolor 95 % 83 % 88 %<br />
Friskolor 100 % 95 % 85 %<br />
skolorna och friskolorna som har brandsäkra skåp. Detta är mycket oroande eftersom det sker en hel del<br />
bränder på skolorna. Om journaler brinner upp försvinner värdefull information om eleven som inte kan<br />
ersättas. Det kan då bli problem för eleven i framtiden med exempelvis vaccinationer, tillväxtdata vid utredning<br />
av medicinska tillstånd mm. I de kommunala skolorna är det 17 % som inte har rutiner för att journaler<br />
inkommit senast 2 månader efter eleven börjat på skolan. Det är också för många elever som saknar<br />
journal både i de kommunala skolorna och i friskolorna. Skolorna måste bli bättre på att informera skolsköterskan<br />
när nya elever börjar och skolsköterskorna måste bli bättre på att rekvirera journaler. Vi räknar<br />
med att genom datajournalen kommer det snart att fungera mycket bättre i de kommunala skolorna.<br />
Kvalitetsgranskning läkemedelshantering<br />
Enligt kvalitetssystemet skall också kvalitetsgranskning av läkemedelshantering genomföras vart tredje år<br />
och detta var andra året som granskning av läkemedelshantering genomfördes. Vi valde i år att kvalitetssäkra<br />
läkemedelshanteringen under höstterminen <strong>2008</strong> istället för läsåret 08-09. I samråd med nätverket<br />
för MLA utvecklade Skolhälsan även här en checklista för kvalitetsgranskning av läkemedelshantering.<br />
Syfte<br />
Syftet med en granskning av läkemedelshantering är att förbättra kvalitén av läkemedelshantering så att<br />
medicinska misstag som leder till allvarliga konsekvenser för enskilda elevers hälsotillstånd undviks.<br />
Metod<br />
Skolsköterskorna fick med hjälp av en checklista kvalitetsgranska läkemedelshanteringen på sina skolsköterskemottagningar.<br />
Områdena som granskades var följande:<br />
● lokala instruktioner för läkemedelshantering<br />
● rekvisition av läkemedel<br />
● förvaring av läkemedel<br />
● ordination enligt generella direktiv för basapotek och akutapotek<br />
● vaccinationshantering<br />
● kassering av utgångna läkemedel<br />
Uppföljning av kvalitetsgranskningen gjordes av MLA i de kommunala skolorna. Resultatet från enskilda<br />
skolor sammanställdes av MLA och skickades till Skolhälsan. De skolsköterskor som saknar MLA skickade<br />
in sina resultat direkt till Skolhälsan som gjorde sammanställningen för hela Göteborg med uppdelning på<br />
kommunala skolor och friskolor.<br />
Resultat<br />
I kvalitetsgranskningen deltog 96 % av de kommunala skolorna och endast 46 % av friskolorna. En bidragande<br />
orsak till det låga deltagandet kan vara att många friskolor saknar MLA. Kvalitetsgranskningen visade<br />
att det är en hög kvalitet på läkemedelshanteringen.<br />
Tabell 5<br />
Diskussion<br />
Det är mycket positivt att MLA ser en stor kvalitetsförbättring sedan den förra journalgranskningen. Idag<br />
finns en mycket större medvetenhet om kvalitén på dokumentation än tidigare. De frågor som vi kunnat<br />
sammanställa visar på några förbättringsområden. Fortfarande är det bara drygt 60 % av de kommunala<br />
14 15
Kommunala<br />
skolor<br />
Övergripande<br />
skriftliga<br />
rutiner<br />
för läkemedel<br />
Skriftliga<br />
instruktioner<br />
för<br />
allvarliga<br />
allergier<br />
Övergripande<br />
skriftliga<br />
rutiner<br />
kända av<br />
skolläkare<br />
Övergripande<br />
skriftliga<br />
rutiner<br />
kända av<br />
skolsköterskorna<br />
Låsbara<br />
skåp för<br />
läkemedel<br />
Låsbara<br />
skåp för<br />
sprutor<br />
och kanyler<br />
Låsbart<br />
medicinskt<br />
kylskåp<br />
100 % 99 % 96 % 100 % 97 % 99 % 61 %<br />
Friskolor 100 % 96 % 88 % 100 % 96 % 96 % 60 %<br />
Kommunala<br />
skolor<br />
Rutiner<br />
för temperaturkontroll<br />
Läkemedel<br />
Förvaras<br />
ej inlåst<br />
Akutmedicin<br />
förvaras<br />
ej inlåst<br />
Skriftliga<br />
läkemedels-ordinationer<br />
underskrivna<br />
Vaccinations-behörighet<br />
Rutiner<br />
för kassering<br />
av<br />
utgångna<br />
läkemedel<br />
46 % 24 % 12 % 96 % 79 % 77 %<br />
Friskolor 69 % 8 % 12 % 92 % 69 % 60 %<br />
Tabell 6<br />
Diskussion<br />
Övergripande rutiner för läkemedel finns i skolhälsovårdens Metodhandbok vilket alla skolsköterskor kände<br />
till liksom de flesta av skolläkarna.<br />
Alla skåp och kylskåp där det förvaras läkemedel skall vara låsbara enligt socialstyrelsens föreskrifter och<br />
allmänna råd (SOSFS 2000:1). Några av skåpen saknade lås. Endast 61 % av de kommunala skolorna och<br />
60 % av friskolorna har medicinska kylskåp. Dessa kylskåp håller en högre kvalitet än vanliga kylskåp med<br />
lås. Anmärkningsvärt många mottagningar hade inte rutiner för temperaturkontroll. Vacciner som förvaras<br />
i fel temperatur blir förstörda. Knappt ¼ del av läkemedlen förvaras i olåsta skåp och 12 % av akutmedicinen<br />
förvaras utanför låst skåp.<br />
I de stadsdelar där det finns MLA har kvalitetsgranskningen följts upp och på flera ställen har medicinska<br />
kylskåp köpts in och rutiner för temperaturkontroller införts. Det är viktigt att detta åtgärdas på alla ställen.<br />
På några skolor saknades skriftlig ordination på läkemedel. Inför varje läsår skall skolläkaren och skolsköterskan<br />
se till att skriftliga ordinationer finns. Om inte skolsköterskan har skriftlig ordination på läkemedel<br />
kan hon/han inte ge ut läkemedel eller vaccinera. Rutiner för kassering av utgångna läkemedel kände inte<br />
tillräckligt många av skolsköterskorna till både på de kommunala skolorna och friskolorna. Rutinerna skall<br />
finnas på alla skolhälsovårdsmottagningar.<br />
Kompetensutveckling<br />
Skolhälsovård är oftast ett ensamarbete och kräver stor kompetens hos den enskilda skolsköterskan och<br />
skolläkaren. Behovet av yrkesspecifik fortbildning och möten för kollegial handledning är stort.<br />
Skolhälsan inbjuder till regelbunden fortbildning med ämnen som är aktuella för att tillgodogöra sig och<br />
bibehålla kompetens inom skolhälsovården. Till Skolhälsans hjälp finns en utbildningsgrupp, med representanter<br />
från grundskolan och gymnasieskolorna, som samråder inför varje termin om lämpliga tider och<br />
önskade föreläsningar.<br />
Skolhälsan inbjuder till fortbildning motsvarande minst fyra halvdagar per termin enligt skolhälsovårdens<br />
kvalitetssystem. Deltagande antal skolsköterskor är stort och glädjande nog ökar antalet deltagande<br />
skolläkare. I år har vi minskat på antalet yrkesspecifika utbildningen pga införsel av datajournal.<br />
Detta har krävt ett antal utbildningstillfällen på olika nivåer. Detta beskrivs under kapitel Skolhälsan.<br />
I början av varje läsår har Skolhälsan en Höstupptakt på två dagar. I höstas var det var ca 170 skolläkare<br />
och skolsköterskor som deltog i höstupptakten. Det blev en mycket uppskattad höstupptakt men föreläsningssalen<br />
på Ullevi konferenscentrum börjar bli för liten och därför kommer vi att byta lokal till nästa år.<br />
I samband med höstupptakten anordnades en utställning där flera företag informerade om olika produkter<br />
inom hälso- och sjukvården. Det blev mycket uppskattat.<br />
Sammanställning av utbildningar <strong>2008</strong><br />
16 17<br />
Datum<br />
Utbildningar<br />
5 mars Hudsjukdomar hos barn och ungdom<br />
22 maj Vetenskaplig sammankomst om sjukdomsförloppet till cervixcancer, kondylom-problematiken<br />
samt nya studieresultat och erfarenheter med HPVvaccination.<br />
Sanofi Pasteur MSD tillsammans med Skolhälsan stod för våravslutningen<br />
20 -21augusti PMO- utbildning, dag 1 (datajournalutbildning för skolsköterskor och skolläkare<br />
på de sex pilotskolorna)<br />
3-4 september Höstupptakt: Skolelevers drogvanor i Göteborg, ”Cannabis-en livsfarlig<br />
drog”, Rökfria skolgårdar i Göteborg-finns det?, Vad gör trafikkontoret för<br />
barn och ungdomar, Information om skolhälsovårdens kommande datajournal,<br />
Vad kan vi göra för att förbättra sömn hos barn och ungdomar?, Lär dig<br />
den värld som våra ungar kallar vardag - Sajter som unga flickor varit ute på<br />
och blivit kontaktade av vuxna män.<br />
10 september,<br />
17 september<br />
oktober-november<br />
Tabell 7<br />
PMO- utbildning, dag 2, pilotutbildning för skolsköterskor och skolläkare<br />
PMO-utbildning för skolsköterskor och skolläkare<br />
Utdrag ur skolsköterskors verksamhetsberättelser<br />
– Jag har även tagit deltagit i Skolhälsans fortbildning under läsåret vilka varit mycket givande och intressanta.<br />
”Skolsköterskearbete är ett fantastiskt positivt och roligt arbete. Det kan knappast finnas något mer givande än samtalen<br />
med barnen och möjligheten att leda in dem på en väg där de är rädda om sin kropp och sin hälsa, där elevernas kunskaper<br />
och medvetenhet om risk- och friskfaktorer och hur de påverkar hälsan ökar”<br />
”Elevhälsoarbetet har under läsåret funnit en form som vi känner oss tillfreds med och tanken är att utvärdera det för att se<br />
hur arbetslagen upplever elevhälsoarbetet.”<br />
”Under läsåret har jag haft ett flertal motiverande rökstoppsamtal, ibland enskilt med eleven och ibland tillsammans med elev<br />
och förälder. Tobaks och drogplanen fungerar utmärkt, men det är viktigt att vid varje läsårsstart informera om den, både i<br />
kollegiet och bland eleven.”.<br />
”De elever som under hälsosamtalet uppgivit att de röker eller har druckit alkohol, kallar vi tillbaka flera gånger för ANT-samtal.<br />
Målet med dessa samtal är att eleven ska få information och motivation till att ändra sitt liv till ett FRISKARE LIV!!”<br />
”Vid dödsfall eller svår sjukdom i familjen har jag blivit kontaktad av föräldrar för att stötta barnet i skolan.”<br />
”Tiden har varit knapp, många elever skulle hinnas med, andra elever sitter i väntrummet, knackar, bankar och rycker i dörren”<br />
“Skolhälsovården i Göteborg utvecklas snabbt och det är oerhört positivt men det kräver också att tid<br />
finns till att ta del av utvecklingen (fortbildning, läsa e-mail, artiklar etc.) samt uppdatering av dokument,<br />
material och utrustning. Även rutiner och arbetssätt behöver reflekteras över och anpassas till nya rön.”<br />
”Deltagit i skolans antimobbningsarbete (antimobbningsgruppen), vilket har inneburit samtal med såväl enskilda elever och<br />
grupper som lärare och föräldrar samt utveckling av skolans plan mot kränkande särbehandling”<br />
”Vid samtal med eleverna anger många att de är trötta och stressade.”<br />
”Enskilda samtal, med kost och motion i fokus, har skett kontinuerligt. Det har varit elever med övervikt, ätstörningar och psykisk<br />
ohälsa, som kräver mycket tid. När det gäller elever med hög elevfrånvaro har kontakt skett både med elev och vårdnadshavare”<br />
”Vi har i Askim haft handledning /kollegial 10g/år. Handledningen är för mig ovärderlig. Det är nästan enda tillfället<br />
som jag kan diskutera problem m.m. med en kollega. Det är också ett unikt tillfälle för reflektion och stresshantering”<br />
”Delaktig i matrådet på skolan”
”Kuratorn och jag har kunnat samarbeta med olika grupper och även haft grupper i förskoleklassen där vi pratar om hälsa<br />
samt gjort olika lekar för att träna det sociala samspelet.”<br />
”Av stor vikt är att skapa goda relationer till skolan elever. Det är viktigt att barnen har tillit på de vuxna i skolan så de<br />
känner sig trygga att söka hjälp vid behov”<br />
”Många elever är ifrån de länder, där kvinnlig könsstympning görs. Detta har varit en oro för skolsköterskan, inför sommarlovet,<br />
som har försökt att informera flickeleverna om ingreppet, konsekvenserna, lagar och rättigheter.”<br />
”Dock har vi haft väldigt lite skolläkartid under läsåret, vi hoppas på att få mer tid nästa läsår för att bättre kunna svara<br />
upp till Västbus tankar”<br />
“Antal skolsköterske- och skolläkartimmar på nn-skolan uppfyller väl Göteborgs Stads mål för skolhälsovården (SHV).<br />
Detta medför förutom en stor arbetstillfredsställelse också möjlighet till ett utökat och fördjupat engagemang samt insatser<br />
utöver basprogrammet för såväl skolläkare som skolsköterska.”<br />
Personalresurser för skolhälsovården i Göteborgs Stad<br />
Elever i grund- och gymnasieskola har rätt till skolhälsovård. Traditionellt mäts skolhälsovårdens möjligheter<br />
att ge eleverna den skolhälsovård de har rätt till i antalet elever per heltidsanställd skolsköterska<br />
respektive antalet elever per heltidsanställd skolläkare. Detta följs varje år i Göteborg via skolsköterskornas<br />
rapporter till Skolhälsan och inkluderar då även friskolorna.<br />
Kommunstyrelsen beslutade år 1999 i måldokumentet Skolhälsovården i ett utvecklat folkhälsoarbete att<br />
antal elever för skolhälsovårdens personal per heltid skolsköterska skall vara ca 500 och för skolläkare ca<br />
5 000 med korrigering för invandrarbakgrund och särskola. För friskolorna kan ingen korrigering göras.<br />
De genomsnittliga elevtalen mellan 2003 till 2007 redovisas i bilaga 10.<br />
Siffrorna är beräknade utifrån befintliga tjänster. Delar av tjänster som varit vakanta pga tjänstledighet,<br />
sjukdom eller utdragen tjänstetillsättning kommer att redovisas under rubriker skolsköterska och skolläkare.<br />
Elevantalet per skolsköterska och skolläkare redovisas under tabell 8.<br />
Genomsnittligt elevantal för skolsköterskor och skolläkare omräknat till heltidstjänst under<br />
läsåren 2006-<strong>2008</strong><br />
Skolsköterskor<br />
Grundskola<br />
Utan korrigering<br />
Läsåret 06-07 Läsåret 07-08<br />
Korrigering<br />
för invandrarbakgrund<br />
och<br />
särskola<br />
Utan korrigering<br />
Korrigering<br />
för invandrarbakgrund<br />
och<br />
särskola<br />
479 557 462 553<br />
Gymnasieskola 1 542 589 514 559<br />
Friskolor 586 617<br />
Skolläkare Grundskola<br />
7 729 8 994 7962 9516<br />
Gymnasieskola 1 14 468 15 705 14 423 15 675<br />
Friskolor 15 218 17 864<br />
Tabell 8.<br />
1<br />
Gymnasiesärskolan ej medräknat<br />
Grundskolornas genomsnittliga elevantal för skolsköterskor har minskat något och elevantalet för skolläkarna<br />
har ökat sedan förra läsåret. Inom gymnasieskolorna har elevantalet minskat något för både skolsköterskor<br />
och skolläkare.<br />
Målet är fortfarande inte uppnått, det saknas ca 10% skolsköterskeresurser på de kommunala skolorna.<br />
Elevantalet på friskolorna är osäkert då bara 11 av de 24 fristående gymnasieskolorna och 29 av de 33<br />
fristående grundskolorna har rapporterat in skolsköterske- och skolläkarresurser. Det genomsnittliga elevantalet<br />
för skolläkarna ligger fortfarande 2-3 gånger över det politiskt tagna beslutet. Det är stor skillnad på<br />
skolhälsovårdsresurserna mellan stadsdelarna men också inom stadsdelarna både när det gäller skolläkare<br />
och skolsköterska.<br />
Grundskola<br />
I tabell 9 redovisas antal elever per heltidsanställda skolsköterskor respektive skolläkare enligt uppgifter<br />
från läsåret 07-08 beräknat utifrån underlag från Göteborgs Stad, Elevstatistik för grundskolan inklusive<br />
förskoleklass <strong>2008</strong>-03-15. När elevantalet beräknas skall hänsyn tas till vårdtyngd som beräknas utifrån att<br />
flykting/invandrarelever (elever med högre tuberkulosrisk dvs. elever med föräldrar från Östeuropa, Sydeuropa,<br />
Asien, Afrika och Latinamerika) i genomsnitt kräver en faktor på 1,5 gånger mer tid av sin skolsköterska/skolläkare<br />
och särskolans elever 2,0 gånger mer tid än elever i en ”normalpopulation”. Kolumnen<br />
med korrigering för invandrar/flyktingbakgrund är beräknad utifrån underlag från Göteborgs Stad, Elevstatistik<br />
för grundskolan inklusive förskoleklass <strong>2008</strong>-03-15: ”Elever berättigade till modersmålsundervisning<br />
i förskoleklass och skolår 1-9” som är den närmaste statistiska uppgift vi kunnat ta fram. Särskolans<br />
elever har beräknats utifrån antal individintegrerade elever och antal elever mottagna i obligatoriska särskolan<br />
i Göteborgs Stad, Elevstatistik för grundskolan inklusive förskoleklass <strong>2008</strong>-03-15<br />
Läsåret 2007-<strong>2008</strong><br />
18 19<br />
SDF<br />
Antal elever/heltidsanställd<br />
skolsköterska<br />
Utan korrigering<br />
Korrigering för invandrarbakgrund<br />
och särskola<br />
Antal elever/heltidsanställd<br />
skolläkare<br />
Utan korrigering<br />
Korrigering för invandrarbakgrund<br />
och särskola<br />
Gunnared 361 517 9 586 13 739<br />
Lärjedalen 444 623 11 194 15 705<br />
Kortedala 464 574 14 959 18 503<br />
Bergsjön 326 487 3 068 4 580<br />
Härlanda 505 548 4 615 5 005<br />
Örgryte 462 516 4 548 5 082<br />
Centrum 476 556 9 359 10 932<br />
Linnéstaden 616 680 14 251 15 726<br />
Majorna 478 532 11 941 13 272<br />
Högsbo 452 526 14 125 16 438<br />
Älvsborg 527 549 9 540 9 928<br />
Frölunda 423 556 11 216 14 759<br />
Askim 642 686 9 742 10 422<br />
Tynnered 429 508 7 466 8 844<br />
Södra Skärgården 593 606 16 688 17 031<br />
Torslanda 492 505 6 894 7076<br />
Biskopsgården 378 526 8 096 11 271<br />
Lundby 493 598 7 803 9 456<br />
Tuve/Säve 398 467 8 562 10 054<br />
Backa 468 581 9 698 12 049<br />
Kärra/Rödbo 462 512 7 774 8 621<br />
Tabell 9.<br />
Utifrån tabell 9 och kolumnerna med korrigerat elevantal framgår att medianvärdet för en heltidsanställd
skolsköterska är 548 elever med en spridning från 467 till 686. För skolläkare är motsvarande medianvärde<br />
10 932 och spridningen 4 580 till 17 031.<br />
Fortfarande är det för få stadsdelar som uppnår målet för skolsköterske- och skolläkarresurser enligt måldokumentet.<br />
Skolsköterska<br />
Antalet elever för heltidsanställda skolsköterskor varierar inom några stadsdelar, till exempel i en stadsdel<br />
är det en spridning från 431 elever till 724 elever på två olika skolor.<br />
Problem för elever att få sin rätt till skolhälsovård uppstår vid vakanser på grund av sjukskrivning, tjänstledighet<br />
eller långdragna rekryteringar.<br />
När det blir för långa vakanser blir det omöjligt att upprätthålla skolhälsovårdens kvalitet, t.ex. har uppföljning<br />
av kontrollelever och vaccinationsuppföljningar på nyanlända elever ej blivit gjorda. Detta kan få allvarliga<br />
medicinska konsekvenser. Enligt skolhälsovårdens kvalitetssystem skall vikariat tillsättas vid längre<br />
frånvaro än två veckor.<br />
Skolläkare<br />
Elevantalet ligger alldeles för högt per skolläkare och detta är mycket olyckligt. Dels försvåras både skolläkarnas<br />
och skolsköterskornas arbete när det är för lite skolläkartid och dels sänks kvalitén på skolhälsovården<br />
och elevhälsoarbetet. Skolans möjligheter att utföra fullständiga basutredningar minskar.<br />
Obligatoriska särskolan<br />
Projektet ”Inkluderande skola i Göteborg”, som syftade till att öka samarbetet mellan särskola och grundskola<br />
mot en ökad delaktighet och gemenskap för särskolans elever avslutades under 2007.<br />
Från <strong>2008</strong> ansvarar varje SDN för sina i stadsdelen boende elever i Obligatoriska särskolan.<br />
Det finns fem mottagningsteam (Hisingen, Centrum, Väster och två i Nordost) som ansvarar för bedömningar<br />
av mottagandet i särskolan. Teamen består av skolchef, som fattar det formella beslutet, skolsköterska,<br />
pedagog och psykolog.<br />
Varje stadsdel, med undantag av Södra skärgården och Linnéstaden har särskoleklasser i sin grundskoleorganisation.<br />
Dessutom finns det i alla stadsdelarna elever som läser enligt någon av särskolans kursplaner<br />
och har sin skolplacering i grundskoleklass (individintegrerade). I Göteborg finns tre enheter för elever<br />
med flerfunktionshinder, Tuve-Säve (Hinnebäcksskolan), Högsbo (Högsbogårdsskolan) och Örgryte<br />
(Kärralundsskolan) samt tre enheter för elever med autism, Kortedala (Kvibergsnässkolan), Backa (Olshammarsskolan)<br />
och Högsbo (Skytteskolan).<br />
I och med att stadsdelarna har befolkningsansvar för alla elever i särskolan kommer nu de allra flesta skolsköterskor<br />
och skolläkare att träffa eleverna i sin tjänst. För skolhälsovårdsarbetet vid de regionala enheterna<br />
krävs ett något annorlunda arbets- och förhållningssätt. Till exempel kan eleverna inte själva komma och<br />
söka skolsköterskan vid öppen mottagning på grund av sina funktionshinder. Kontakt mellan skolsköterskan<br />
och elev sker med hjälp av förälder och/eller skolpersonal. Skolsköterskan måste även arbeta med att<br />
aktivt söka upp eleverna och den personal som finns nära eleven. Att ha tid för att försöka tolka och förstå<br />
elevers reaktioner kring olika situationer är mycket viktigt. Forskning och framsteg inom medicinen gör att<br />
idag överlever fler barn med svåra flerfunktionshinder och når skolåldern. Under senare år har egenvården<br />
förändrats och vissa elever har stora behov. Det kräver bland annat ny kunskap, information, respekt och<br />
förståelse både från skolans personal och från föräldrar. Att ha barnets/ungdomens bästa i centrum i ett<br />
helhetsperspektiv, där en fungerande skoldag är en viktig pusselbit, ser vi som en stimulerande uppgift.<br />
I mars <strong>2008</strong> var totalt 684 elever inskrivna i Obligatoriska särskolan. Av dem hade 196 sin skolplacering i<br />
grundskoleklasser. 44 elever med flerfunktionshinder samt 67 elever med tilläggshandikappet autism hade<br />
sin placering i någon av de regionala enheterna. Vid höstterminens slut hade elevantalet inom Obligatoriska<br />
särskolan sjunkit med cirka 60 elever jämfört med vårterminen (jmf med dec. 2007 med ett elevantal<br />
på 700). Kan det till exempel bero på minskande årskullar eller att färre föräldrar väljer att söka till Obl.<br />
Särskolan för sina barn? Vi kommer att följa upp detta.<br />
Samordnande skolsköterskan för skolsköterskor med ansvar för särskolans elever ordnar utbildningar och<br />
nätverksträffar med inriktning mot mer specifika frågor angelägna för elevgruppen. I exempelvis ett nätverk<br />
möts skolledare och skolhälsovård från de regionala enheterna. Under året har också rektorn och<br />
skolsköterskan från Bräcke Östergårdsskolan deltagit, då skolan har många elever med liknande behov.<br />
Diskussionerna handlar mycket om omvårdnadsbehoven som eleverna har.<br />
Antal elever i den obligatoriska särskolan och individintegrerade<br />
20 21<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
obl . särsk<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
indvidintegr.<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Figur 8 Individintegrerade elever och antal elever mottagna i obligatoriska särskolan i Göteborgs Stad uppdelade på stadsdelar, Elevstatistik<br />
för grundskolan inklusive förskoleklass <strong>2008</strong>-03-15 .<br />
Kommentarer från skolsköterskor:<br />
”Jag har haft särskoleelever på hälsoundersökning och hälsosamtal, oavsett vilken åk de går i. Detta pga att de är barn i<br />
behov av särskilt stöd.”
Gymnasieskola<br />
I tabell 8 redovisas antal elever per heltidsanställda skolsköterskor respektive skolläkare enligt uppgifter<br />
från läsåret 07-08 beräknat utifrån underlag från Utbildningsförvaltningen 2007-10-15. När elevantalet beräknas<br />
skall hänsyn tas till vårdtyngd som beräknas utifrån att flykting/invandrarelever i genomsnitt kräver<br />
en faktor på 1,5 gånger mer tid av sin skolsköterska/skolläkare. Kolumnen med korrigering för invandrar/<br />
flyktingbakgrund är beräknad utifrån Utbildningsförvaltningens beräkningar av elever berättigade till modersmålsundervisning<br />
<strong>2008</strong>-03-15.<br />
Läsåret 07-08<br />
UBF<br />
Antal elever/heltidsanställd<br />
skolsköterska<br />
Utan korrigering<br />
Korrigering för<br />
invandrarbakgrund<br />
Antal elever/heltidsanställd<br />
skolläkare<br />
Utan korrigering<br />
Korrigering för<br />
invandrarbakgrund<br />
Angeredsgymnasiet 372 415 11 150 12 440<br />
Bräckegymnasiet 522 537 18 780 19 320<br />
Burgårdens utbildningscentrum<br />
Ester Mosessons<br />
gymnasium<br />
575 633 17 264 19 004<br />
479 493 9 587 9 853<br />
Frölundagymnasiet 497 546 12 200 13 335<br />
Hvitfeldtska<br />
gymnasiet<br />
IHGR 670 741<br />
Katrinelundsgymnasiet<br />
MTG 1 130 1 210<br />
628 683 21 520 22 886<br />
739 844 17 253 19 700<br />
YTC 536 560 14 280 14 933<br />
Munkebäcksgymnasiet<br />
473 488 28 400 29 300<br />
Polhemsgymnasiet 534 581 12 827 13 933<br />
Schillerska<br />
gymnasiet<br />
941 976 18 820 19 580<br />
Vingagymnasiet 241 293 6420 7807<br />
Tabell 10.<br />
I tabell 10 ingår kommunala gymnasieskolor med nationella program. Aug Kobb ingår under Burgårdens<br />
utbildningscentrums elevantal. Av kolumnerna med korrigerat elevantal framgår att medianvärdet för en<br />
heltidsanställd skolsköterska är 571 elever med en spridning från 415 till 1 210. För skolläkare är motsvarande<br />
medianvärde 14 433 och spridningen 9 853 till 29 300.<br />
Riksgymnasiet för Rörelsehindrade ungdomar har sina lokaler i Angeredsgymnasiet. Eleverna ingår i skolsköterskans<br />
och skolläkarens elevunderlag. MTG´s elever ingår i skolläkarens elevunderlag på Frölundagymnasiet.<br />
Fortfarande är det alltför få skolor som uppfyller personaltätheten enligt måldokumentet för skolsköterskor.<br />
Det är fortfarande en stor brist på skolläkarresurser. Om skolhälsovården skall kunna hålla den höga<br />
kvalitén som kommunstyrelsen i Göteborg bestämt behöver det tillföras mer resurser.<br />
Vingagymnasiet har en särställning då samtliga elever saknar godkända betyg från grundskolan för att<br />
kunna söka till de nationella programmen. För de tre enheterna Centrum/Väster, Hisingen och Nordost<br />
fanns under läsåret fyra heltidsskolskötersketjänster. Efter korrigering har skolsköterskan 293 elever/heltidstjänst<br />
och skolläkare 7 807elever/heltidstjänst.<br />
Gymnasiesärskola<br />
Inom de gymnasiesärskolor som benämns Slottsbergsgymnasiet, har med korrigering en heltidsanställd<br />
skolsköterska 340 elever och en heltidsanställd skolläkare 3 128 Detta kan inte jämföras med resurstäthet<br />
inom nationella program även om man korrigerat för särskola enligt måldokumentet. Eleverna är spridda<br />
på många enheter, elevhälsoarbetet är intensivt med tanke på elevernas förberedelser inför vuxenlivet.<br />
Många elever har flerfunktionshinder och för dem är behovet av medicinsk omvårdnad mycket stor.<br />
Skolhälsan<br />
Från 1 jan 2007 ingår Skolhälsan (tidigare Skolhälsovårdsenheten) som en egen enhet i området Stöd till<br />
familj och individer i Sociala Resursförvaltningen. Det förra Centrum för barns och ungdomars hälsa ingår<br />
i den nya Preventions- och Utvecklingsenheten som också ingår i Social Resursförvaltning.<br />
Metodutveckling<br />
En viktig del i kvalitetssäkringen av skolhälsovård är utveckling av klara riktlinjer för hantering av medicinska<br />
frågor samt rutiner för den egna verksamheten och för samverkan med andra verksamheter.<br />
Metodhandbok<br />
Metodhandboken finns nu på hemsidan www.goteborg.se/skolhalsan. Arbetet med att förnya innehållet<br />
pågår men har inte kunnat prioriteras pga. att arbetet med IT-stöd för elevhälsan har tagit all tid. Se nedan.<br />
Vi har i överenskommelse med skolhälsovårdsrepresentanter i Stockholm och Malmö kommit överens om<br />
framtida samarbete runt våra Metodhandböcker. Ambition finns att i framtiden göra en modern webbaserad<br />
version av Metodhandboken.<br />
Projektet IT-stöd för elevhälsa<br />
Sedan läsåret 06-07 har vi deltagit i projektet IT-stöd för elevhälsan. Ywonne Bergkvist vid Stadskansliets<br />
Organisations- och IT-utvecklingsenhet har varit och är projektledare. Under 2007 slutfördes fas 1<br />
och 2 dvs. förstudie samt upphandling. (Se förra årets årssammanställning). Pga. att upphandlingsbeslutet<br />
överklagades så försenades genomförandet några månader. I början av <strong>2008</strong> stod det klart att företaget<br />
Profdoc med journalsystemet PMO (Profdoc Medical Office) hade vunnit upphandlingen. Från och med<br />
april deltog hela Skolhälsan i en arbetsgrupp vars huvudsakliga uppgift var att ta fram en väl fungerande<br />
datajournal. Arbetsgruppen leddes av Calle Gottfridsson från Profdoc samt Cecilia Renman från Skolhälsan.<br />
Arbetsgruppen deltog i ett stort antal workshops. Arbetet var inte lätt och genererade förstås många<br />
diskussioner men i slutet av vårterminen hade vi slutfört arbetet. Under våren utsågs pilotskolorna: Torpaskolan,<br />
Sandeklevsskolan, Gärdsmosseskolan, Bergsjöskolan, Polhemgymnasiet samt Angeredsgymnasiet.<br />
Vid höstterminens start rivstartade vi med fas 3 dvs. införandefasen av datajournal i skolhälsovården.<br />
Arbetsgruppen upplöstes och i stället bildades en central projektgrupp bestående av Ywonne Bergkvist,<br />
Lennie Lindberg, Susanne Lingefjärd-Hedqvist, Ann-Britt Claesson, Margareth Nordström samt Cecilia<br />
Renman. Lennie, som är skolsköterska i Bläseboskolan men som också har gedigen erfarenhet av datajournalarbete<br />
sen tidigare, var en självklar kandidat att erbjudas rollen som central systemförvaltare (CSF). Lennie<br />
och Susanne (som är skolsköterska i Angeredsgymnasiet) anställdes under hösten på Intraservice och<br />
utgör tillsammans den centrala helpdeskfunktionen (CSF).<br />
Fas 4 av projektet (IT-stöd till hela elevhälsan) har också startat upp under hösten 08 under ledning av<br />
Ywonne Bergkvist. Läs mera i nästa avsnitt. För tidsförlopp se bild.<br />
22 23
Förstudie<br />
Upphandlings<br />
underlag<br />
Leverantör<br />
vald 5/12<br />
Pilotnominering: SDF 04 & 05<br />
Angereds & Polhemsgymnasiet<br />
Avtal klart<br />
Pilotdrift<br />
Elevhälsoteamarbetet<br />
Det angelägna arbetet att utveckla och stödja elevhälsoteamarbetet i Göteborg som vi skrivit om i tidigare<br />
årssammanställningar har nu fått ett tydligt politiskt stöd. Stadskansliets utredning under ledning av Charlotte<br />
Stigh-Brüsin kom dock fram till att en central stödjande funktion inte behövdes. Ärendet bordlades i<br />
Kommunstyrelsen i maj <strong>2008</strong> och efter ny utredning har politikerna under hösten beslutat att citat (Diarienummer<br />
0684/07):<br />
1/5<br />
2007<br />
30/6<br />
2007<br />
20/8<br />
2007<br />
5/9<br />
2007<br />
Publicering av<br />
upphandling<br />
30/1<br />
<strong>2008</strong><br />
Överklagning<br />
avslutad<br />
31/3<br />
<strong>2008</strong><br />
Installation av<br />
PMOmför SHV<br />
20/6<br />
<strong>2008</strong><br />
20/8<br />
<strong>2008</strong><br />
Förstudie<br />
sammanhållen<br />
elevhälsa<br />
15/10<br />
<strong>2008</strong><br />
Bredd<br />
införande<br />
Pilotutbildning och pilotdrift drog igång direkt vid höstterminsstarten och pågick tom 15 oktober. Utvärderingen<br />
av pilotdriften blev mycket positiv. Styrgruppen beslutade om breddinförandet som planerat den<br />
15 oktober. Breddinförandet, som har varit och är den verkliga utmaningen, startade med PMO-utbildningar<br />
som genomfördes i grupper om 10-15 deltagare. Under hösten tog Skolhälsan tillsammans med<br />
MLA-nätverket fram förslag på hur den lokala supporten skulle kunna se ut och förslaget presenterades<br />
för styrgruppen och skolchefsgruppen. Så småningom accepterades förslaget och 10 st lokala systemförvaltare<br />
(LSF) utsågs av stadsdelarna (2 per region). Sammanlagt utbildades 119 skolsköterskor och 46<br />
skolläkare och 10 LSF under loppet av fyra veckor! Profdoc utbildade samtliga användare men vid nästan<br />
varje utbildningstillfälle fanns någon från Skolhälsan med som ”back-up”. PMO-utbildningarna blev tyvärr<br />
inte helt lyckade, främst pga. tekniska problem samt att alltför många hade problem med sin inloggning.<br />
Breddinförandet genomfördes sedan region för region med start i början av december och slutfördes den<br />
16 december.<br />
Både CSF och LSF har varit hårt ansatta av frågor sedan starten. Alla har gjort och gör en fantastisk insats.<br />
LSF-gruppen har snabbt organiserat sig och ger nu 1:a linjens support enligt ett rullande schema samt<br />
ansvarar för att utbilda nya samt följa upp utbildningen av samtliga användare i sin region. CSF står för 2:a<br />
linjens support genom att bl.a. svara på frågor och felanmälningar från LSF, konfigurera systemet, registrera<br />
nya användare, följa upp systemets funktionalitet och användning, utbilda LSF samt hålla direktkontakt<br />
med Profdoc som utgör 3:e linjens support. Med facit i hand kan vi konstatera att vårt förslag på lokal<br />
support har blivit mycket lyckat.<br />
Den 1 juli trädde den nya patientdatalagen (PDL) i kraft vilket var mycket lägligt med hänsyn till vårt projekt.<br />
Margareth Nordström och Cecilia Renman deltog i VGR-utbildningen ”Dagar om lagar” den 12-13<br />
november och fick då med sig mycket information som har kommit projektet till nytta. Regelverk för<br />
behörighet, stickprovskontroller, registrering av användare, journalhantering när elever flyttar eller önskar<br />
spärra sin journal samt ofullständigt personnummer och skyddad identitet har setts över och ett stort antal<br />
nya rutiner har arbetats fram och mailats ut till användarna. Arbetet är långt ifrån slutfört. Cecilia Renman<br />
har deltagit i ett flertal möten tillsammans med arkivmyndigheten samt stadsjuristen och Margareth Nordström<br />
har på motsvarande sätt engagerat sig i frågor som berör det balanserade styrkortet.<br />
1. ”Stadskansliet ges i uppdrag, att genom Center för Skolutveckling, fr. o m januari 2009<br />
utforma en stödjande funktion riktad till elevhälsoteam inom grundskola och gymnasieskola.<br />
2. Stadskansliet ges i uppdrag att genomföra en översyn av organisations- och samverkansformer<br />
för den samlade elevhälsan samt föreslå åtgärder som stärker rektors möjlighet<br />
att ta ansvar enligt gällande lagstiftning.<br />
3. Den ökade kostnaden för stöd till elevhälsoteam finansieras 2009 inom kommunledningens<br />
ekonomiska ram”.<br />
Vi ser positivt och hoppfullt på beslutet men saknar också en skrivning om att den stödjande funktionen<br />
stöttar en utveckling där skolornas elevhälsoteamarbete baseras på evidensbaserad kunskap.<br />
Fas 4 i projektet IT-stöd för elevhälsan har parallellt med vårt arbete som beskrivs ovan startat och innebär<br />
att även de övriga professionerna som ingår i elevhälsan (specialpedagoger, kuratorer, psykologer samt<br />
rektor) kommer att utbildas i att använda PMO. Arbetsgrupper arbetar nu intensivt med sina respektive<br />
delar. Cecilia Renman och Margareth Nordström ingår som skolhälsovårdens representanter i den centrala<br />
arbetsgruppen. Arbetet är mycket spännande.<br />
Möten, nätverk och samverkan<br />
En mycket viktig funktion för Skolhälsan är att samverka med skolhälsovården samt andra organisationer,<br />
myndigheter, institutioner som arbetar med hälsovård, sjukvård, utbildning, barn och ungdomar mm.<br />
Samma nyckelfunktion har skolhälsovården i skolan för elever med sjukdom, funktionshinder, i behov av<br />
stöd osv. Skolhälsans kontaktnät blir med nödvändighet mycket brett. Information med skolsköterskor<br />
och skolläkare sker i stor utsträckning via våra månadsmail. Förutom nedanstående arbetar Cecilia Renman<br />
ca 1 dag per vecka som skolläkare i två skolor i Biskopsgården.<br />
Skolhälsan har haft regelbundna möten med<br />
● regionsombud<br />
● MLA-nätverk<br />
● utbildningsgruppen<br />
● skolläkarna<br />
Dessa möten är mycket viktiga för den dialog som Skolhälsan behöver ha med verksamheten i det fortlöpande<br />
arbetet med metodutveckling och kvalitetsuppföljning.<br />
Skolhälsan har under läsåret 07-08 inbjudits till och närvarat vid (externa möten)<br />
● regionsmöten i skolhälsovårdens 10 regioner<br />
● nätverk för skolsköterskor som har särskolelever inom sin skola<br />
● möten på Stadskansliet angående projektet IT-stöd för elevhälsan (IT-journal)<br />
● möten med de fyra psykologenhetscheferna<br />
● möte med skolchefer region Väster, Nordost och Hisingen<br />
● möten med arbetsgrupp i VGR angående handlingsplan/vårdprogram övervikt och<br />
fetma för barn och vuxna<br />
● nätverk med VGR om gemensamma främjande och förebyggande hälsofrågor<br />
24 25
Skolhälsovårdsöverläkaren och samordnande skolsköterskan har gemensamma nätverk med<br />
● Barnhälsovården<br />
● Smittskyddsenheten<br />
● Karl-Astrid–gruppen – nätverk för att följa upp ungdomar som vårdats för drogförgiftning<br />
vid DS BUS<br />
● Allergikommittén vid Miljöförvaltningen<br />
● Medicinsk SYV-grupp<br />
● nätverk för tobaksprevention i Göteborg<br />
● nätverk runt asylsökande barn (Hälso- och sjukvården, Migrationsverket m fl)<br />
● nätverk för skolläkare och samordnande skolsköterskor i Västra Götaland<br />
● nätverk för den centrala skolhälsovården i Stockholm, Malmö och Göteborg<br />
Skolhälsovårdsöverläkaren deltar regelbundet i möten tillsammans med<br />
● öppenvårdsbarnläkare i Göteborg,<br />
● nätverk för SHV-överläkare i Västra Götaland<br />
● Svenska skolläkarföreningens styrelse<br />
● utbildningar och möten vid DS BUS.<br />
● NEXT-gruppen – Barnhälsodataprojektets arbetsgrupp för kravspecifikation för<br />
tillväxtkurvor<br />
Samordnande skolsköterskan deltar i<br />
● central upphandlingsgrupp av sjukvårdsmaterial för Göteborg och kranskommunerna<br />
● central samverkansgrupp för att förebygga kvinnlig könsstympning<br />
● nätverk för samordnande skolsköterskor inom GR.<br />
● Västra Götalandsregionens Folkhälsokommittés nätverk för allergiprevention<br />
● Arbetsgrupp sexuell hälsa, SHV inom gymnasieskolorna<br />
● Samverkansgrupp runt barn till psykiskt sjuka föräldrar<br />
● Nätverksgrupp, barnperspektivet inom verksamheterna i Stöd till familj och individ,<br />
Sociala Resursförvaltningen<br />
Kompetensutbildning för SHV-öl och /eller samordnande skolsköterskan har under året varit:<br />
● Rikskonferens för SHV-överläkare och samordnande skolsköterskor i Göteborg<br />
8-9 september<br />
● Smittskyddsinstitutets årliga informationsdag<br />
● Svenska Läkaresällskapets Riksstämma<br />
● Rikssektionen för skolsköterskornas studiedagar<br />
●”Dagar om lagar” – VGR-utbildning om patiendatalagen<br />
Skolhälsovårdsöverläkaren har hållit föreläsningar<br />
● om skolhälsovård för läkarstuderande vid fyra tillfällen på DS BUS<br />
● deltagit i att arrangera Rikskonferens (se ovan) i Göteborg 8-9 september<br />
Samordnande skolsköterskan har hållit föreläsningar<br />
● Introduktion vid fyra tillfällen för nyanställda skolsköterskor<br />
Forskningsprojekt<br />
Med Skolhälsan som informationsförmedlare kan ett flertal angelägna forskningsprojekt inom Göteborgs<br />
skolor genomföras. Projektet RUN som är ett samarbetsprojekt mellan VGR och BK-Häcken. Fr.o.m.<br />
HT08 har även Gunnilse och Frölunda startat upp. Growup-studien – tillväxtstudie mm på gymnasieelever<br />
född 1990 under ledning av professor Kerstin Albertsson Wikland.<br />
Framtidsfrågor<br />
Arbetet med att implementera och utveckla IT-stödet för skolhälsovården tillika elevhälsan kommer att<br />
fortsätta. Vi har nu en tydlig organisation där CSF och LSF ansvarar för att PMO-verktyget fungerar och<br />
Skolhälsan med MLA-nätverket för verksamhetsdelarna. Vi kommer att ha regelbunden kontakt och har<br />
redan ett mycket bra samarbete. Det som är närmast förestående är att vi lär oss hur vi på ett smidigt sätt<br />
tar fram statistik ur PMO och hur det redovisas i balansen. Och vilken statistik är relevant?<br />
Skolhälsans ansvar omfattar även friskolorna men vi har under året blivit mycket bekymrade över de signaler<br />
vi fått om att enstaka friskolors skolhälsovård ur kvalitetssynpunkt är mycket dålig. Det faktum att<br />
antalet friskolor har ökat drastiskt, insynen i de flesta friskolor är minimal (MLA saknas) och att de flesta<br />
friskolor inte kommer att ha datajournalen PMO gör att vårt uppdrag att kvalitetssäkra skolhälsovården i<br />
friskolorna blir allt svårare. Vi upplever att friskolornas rektorer ofta saknar grundläggande kunskaper om<br />
regelverket för att god skolhälsovård ska kunna utföras. Detta är vårt intryck efter samtal med berörda i<br />
olika friskolor.<br />
Vaccinationsområdet är under ständig utveckling och nya vacciner är hela tiden aktuella att föra in i det<br />
allmänna vaccinationsprogrammet. I SOFS 2006:22 framgick t.ex. att barn födda 2002 skall erbjudas MPRvaccination<br />
nr 2 vid 6-8 års ålder i stället för som tidigare vid 12 års ålder i årskurs 6.<br />
Det senaste beslutet från Socialstyrelsen SOFS <strong>2008</strong>:31 är att alla flickor i ålder 10-12 år skall erbjudas tre<br />
vaccinationer med vaccin mot livmoderhalscancer (HPV-vaccin). De praktiska konsekvenserna för skolhälsovården<br />
kommer att bli stora. Från och med läsåret 09-10 skall:<br />
● alla elever i årskurs 2 (födda 2002) erbjudas MPR-vaccination,<br />
● alla elever i årskurs 4 (födda 1998) erbjudas Tetravac,<br />
● alla flickor i årskurs 5 (födda 1999) erbjudas tre doser av HPV-vaccin<br />
● alla elever i årskurs 6 (födda 1996) erbjudas MPR-vaccin.<br />
● ofullständigt vaccinerade som tidigare erbjudas kompletterande vaccinationer<br />
Vid varje vaccinationstillfälle krävs av säkerhetsskäl två skolsköterskor alternativt skolsköterskan och skolläkaren.<br />
Dessutom kräver varje vaccination ett noggrant förberedelsearbete av skolsköterskan. Förhoppningsvis<br />
kommer dokumentationen att bli enklare i data-journalen jämfört med i pappersjournalen. Det<br />
gäller nu för skolledarna att i god tid planera för att skolhälsovården har tillräckligt med resurser för att<br />
klara det utökade vaccinationsuppdraget. Därtill kommer frågan om det är rimligt att den enskilda skola/<br />
kommunen betalar för vaccinerna, som man har gjort tidigare. Den tidigare vaccinationskostnaden har<br />
uppgått till knappt 200 kr per elev (Tetravac och Priorix). Nu tillkommer 3000 kronor per flicka som tackar<br />
ja till HPV-vaccin. Frågan om vem som skall betala vaccinationerna tar inte Socialstyrelsen ställning till.<br />
Den måste lösas genom politiska beslut.<br />
Personalresursfrågan är ständigt aktuell. Införandet av IT-journalsystem, inkludering av särskolans elever i<br />
befolkningsansvaret, införandet av nya vacciner och vaccinationsrutiner samt en fortsatt hög livsstilsrelaterad<br />
ohälsa bland eleverna innebär att skolhälsovårdens resurser och kompetens är mycket angelägen.<br />
Under 2009 fortsätter vi arbetet med att revidera Metodhandboken och förmodligen kommer detta uppdrag<br />
att kunna slutföras. På vår önskelista finns att utveckla en webbaserad Metodhandbok.<br />
Fortsatt utveckling av elevhälsoarbetet och vi ser fram mot ett givande samarbete med Centrum för skolutveckling.<br />
Vi vill till sist återigen tacka alla engagerade, kunniga och glada skolsköterskor och skolläkare för det fina<br />
samarbetet och den värdefulla feedback som vi får av er. Ett särskilt stort TACK också till alla skolsköterskor<br />
som förser oss med den statistik som är förutsättningen för att vi skall kunna följa elevernas hälsa och<br />
för vår verksamhetsberättelse. Vi vill också tacka barnhälsovården, smittskyddet, barn och ungdomsmedicin,<br />
psykologenhetscheferna, Stadskansliet, Regionsarkivet och många andra för ett givande samarbete. Ett<br />
varmt tack och stor applåd till projektledaren Ywonne Bergkvist.<br />
26 27
Bilagor<br />
Bilaga 2<br />
Bilaga 1<br />
Andel elever i förskoleklass med övervikt+fetma<br />
Andel elever i den kommunala grundskolan som varit på hälsobesök lå 07-08<br />
Stadsdel År 0 År 4 År 7 År 8<br />
Gunnared 99% 94% 67%<br />
Lärjedalen 96% 93% 90%<br />
Kortedala 100% 78% 95%<br />
Bergsjön 99% 93% 91%<br />
Härlanda 72% 100% 2% 97%<br />
Örgryte 100% 96% 96%<br />
Centrum 99% 87% 100%<br />
Linnéstaden 100% 100% 95%<br />
Majorna 99% 90% 98%<br />
Högsbo 100% 95% 90%<br />
Älvsborg 60% 79% 81% 21%<br />
Frölunda 99% 100% 78%<br />
Askim 100% 100% 99%<br />
Tynnered 100% 91% 71%<br />
Södra Skärgården 90% 100% 100%<br />
Torslanda 84% 87% 82%<br />
Biskopsgården 73% 73% 91%<br />
Lundby 100% 100% 96%<br />
Tuve/Säve 97% 100% 100%<br />
Backa 100% 100% 76%<br />
Kärra/Rödbo 99% 99% 100%<br />
28 29<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
40%<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Flicka<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Pojke<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Pojke<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Pojke<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Andel elever i åk 4 med övervikt+fetma<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Andel elever i åk 8 med övervikt+fetma<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo
Andel elever i friskolan med övervikt+fetma<br />
Bilaga 4<br />
18%<br />
Andel elever i åk 4 som motionerar utöver skolidrotten<br />
16%<br />
14%<br />
12%<br />
10%<br />
8%<br />
6%<br />
4%<br />
2%<br />
0%<br />
120%<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Flicka<br />
fk åk 4 åk 8 år1gy<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Pojke<br />
Pojke<br />
Andel elever i åk 4 med goda kostvanor<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Andel elever i åk 8 med goda kostvanor<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Frölunda<br />
flickor<br />
pojkar<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Bilaga 3<br />
30 31<br />
120%<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Pojke<br />
Pojke<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Andel elever i åk 8 som motionerar utöver skolidrotten<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo
Bilaga 5<br />
Bilaga 6<br />
120%<br />
100%<br />
120%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Pojke<br />
Andel elever i åk 4 med god nattsömn<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Andel elever i åk 8 med god nattsömn<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
Andel elever med goda kostvanor,<br />
motionsvanor och god sömn i friskolorna<br />
flickor år4<br />
flickor år8<br />
flickor år1gy<br />
pojkar år4<br />
pojkar år8<br />
pojkar år1gy<br />
Andel elever som anger ohälsa i friskolorna<br />
Goda kostvanor<br />
Motionerarpå fritiden<br />
God nattsömn<br />
100%<br />
60%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Bergsjön<br />
Flicka<br />
Härlanda<br />
Pojke<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
flickor år4<br />
flickor år8<br />
flickor år1gy<br />
pojkar år4<br />
pojkar år8<br />
pojkar år1gy<br />
ofta huvudvärk<br />
ofta ont i magen<br />
ofta trötta<br />
32 33
Bilaga 7<br />
Bilaga 8<br />
Andel elever i åk 4 som uppger att de ofta har huvudvärk<br />
Andel elever i åk 4 som uppger att de ofta har ont i magen<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Pojke<br />
Pojke<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Andel elever i åk 8 som uppger att de ofta har huvudvärk<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Pojke<br />
Pojke<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Andel elever i åk 8 som uppger att de ofta har ont i magen<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
34 35
Bilaga 9<br />
Bilaga 10<br />
50%<br />
45%<br />
40%<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Gunnared<br />
Lärjedalen<br />
Kortedala<br />
Flicka<br />
Andel elever i åk 4 som uppger att de ofta är trötta<br />
Pojke<br />
Pojke<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Bergsjön<br />
Härlanda<br />
Örgryte<br />
Centrum<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Älvsborg<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Andel elever i åk 8 som uppger att de ofta är trötta<br />
Linnéstaden<br />
Majorna<br />
Högsbo<br />
Frölunda<br />
Askim<br />
Tynnered<br />
Södra Skärgården<br />
Torslanda<br />
Biskopsgården<br />
Lundby<br />
Tuve/Säve<br />
Backa<br />
Kärra/Rödbo<br />
Personalresurser för skolhälsovården i Göteborgs Stad 2003-2007<br />
(För skolsköterskor och skolläkare omräknat till heltidstjänster. Korrigering för invandrarbakgrund<br />
och särskola)<br />
Skolsköterskor<br />
Grundskola<br />
2003-2004 2004-2005 2005-2006 2006-2007<br />
642 605 588 557<br />
Gymnasieskola 1 648 563 566 589<br />
Skolläkare<br />
Grundskola<br />
9 832 9 753 9 289 8 994<br />
Gymnasieskola 1 15 728 15 148 15 047 15 705<br />
Bilaga 10<br />
1<br />
Gymnasiesärskolan ej medräknad<br />
36 37
38 39
40<br />
Göteborgs Stad Grafiska Gruppen Illustrationer: Ann Asp, Johan Westberg Foto: Ann Asp Tryck: Ale Tryckteam Januari 2009