I variationsteorins kölvatten
I variationsteorins kölvatten
I variationsteorins kölvatten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Anna Vikström<br />
Luleå tekniska<br />
universitet<br />
I <strong>variationsteorins</strong><br />
kölvatten
Pendeln och språket<br />
• Kunskap eller flum?<br />
• Lärarens professionella uppdrag?<br />
• Relationen undervisning –lärande?<br />
Variationsteorin ger oss möjligheten m<br />
att tala<br />
om det vi gör g r på p ett sätt s<br />
som kan frigöra<br />
ra<br />
oss från n pendlandet.
Avhandlingen<br />
Ett frö för r lärandel<br />
-En variationsteoretisk studie av undervisning och lärande l<br />
i<br />
grundskolans biologi<br />
Luleå Tekniska universitet 2005:14<br />
http://epubl.ltu.se/1402-1544/2005/14/LTU<br />
1544/2005/14/LTU-DT-0514-<br />
SE.pdf
Fyra viktiga frågor för f r en lärarel<br />
Var är r mitt fokus?<br />
Vad innebär r det att kunna något? n<br />
Vad skiljer ett sätt s<br />
att se på p något från n ett<br />
annat sätt s<br />
att se på p samma sak?<br />
Vad är r möjligt m<br />
(eller omöjligt) att lära l<br />
i just<br />
den här h r lärandesituationen?<br />
l
Göra eller lära l<br />
naturvetenskap?<br />
För r givet taganden-<br />
Kanske särskilt s<br />
tydligt inom de tidiga<br />
skolårens naturvetenskap?
Utgångspunkten<br />
Lärandets objekt, att fokusera flera saker<br />
samtidigt:<br />
-det som ska läras, l<br />
den förmf<br />
rmåga som ska<br />
utvecklas<br />
-den som lärl<br />
-relationen mellan det som ska läras l<br />
och den som<br />
lär<br />
Som lärare l<br />
siktar vi alltid på p ett rörligt r rligt mål! m
Kontraster lyfter fram det<br />
generella<br />
Naturvetenskap beskriver och förklarar f<br />
världen på p ett generellt giltigt sätt. s<br />
Variation som påvisar p<br />
likheter och skillnader<br />
öppnar för f r begreppsbildning.<br />
Marita: Det finns ju sånt s<br />
som kokar när n r det<br />
är r kallt!
Lärandeobjektets kritiska aspekter<br />
Vad skiljer ett sätt s<br />
att se på p något från n ett<br />
annat sätt s<br />
att se på p samma sak?<br />
Kvalitativa skillnader-handlar inte om rätt r<br />
eller fel utan om att kunskap och<br />
förståelse kan värderas v<br />
i relation till ett<br />
visst syfte.
Vad händer h<br />
då d ett frö gror och en<br />
planta växer? v<br />
Olika sätt s<br />
att se på p fotosyntes och respiration<br />
Beatrice: Socker är r mat, syre är r viktigt (s.105)<br />
Camilla: Socker är r byggnadsmaterial, syre är<br />
viktigt (s. 109)<br />
Anna: Socker är r bränsle, syre behövs för f<br />
förbränningen (s. 116)<br />
Erik, Emil: Socker är r både b<br />
bränsle och<br />
byggnadsmaterial, syre är r till för f r förbrf<br />
rbränning (s.<br />
122, 123, 103, 126)
Relationen undervisning-lärande<br />
rande<br />
Lärandets objekt är r något n<br />
undflyende…<br />
Avsikter och intentioner<br />
Iscensättande och manifesterande-lärandets<br />
randets<br />
rum<br />
Erfarande och lärandel
Ärtan i vattenglaset<br />
Alla lyckades, på p sitt sätts<br />
tt…<br />
BIRGIT ville att eleverna skulle veta att<br />
socker och syre var viktigt (men i hennes<br />
läranderum var funktionen osynlig) (s. 106)<br />
CAJSA ville att eleverna skulle veta att<br />
socker var ett byggnadsmaterial och att<br />
solen gav energi till byggnadsarbetet (men<br />
syrets funktion förblev f<br />
osynlig)
Och…<br />
• ANNIKA ville att eleverna skulle förstf<br />
rstå att<br />
sockret var ett bränsle, och att syret<br />
behövdes till förbrf<br />
rbränningen<br />
(men att sockret<br />
användes ndes som byggnadsmaterial förblev f<br />
osynligt för f r hennes elever)<br />
(s. 118)<br />
• EVA ville att eleverna skulle förstf<br />
rstå att<br />
sockret var både b<br />
ett bränsle och ett<br />
byggnadsmaterial<br />
byggnadsmaterial (och bara i hennes klassrum var detta<br />
möjligt att urskilja) (s. 125)
Trots gemensamma intentioner<br />
formades olika läranderuml<br />
Lärarens individuella sätt s<br />
att se på p och<br />
behandla lärandeobjektet l<br />
spelade en<br />
avgörande roll (Kan styrdokument styra skolan?)<br />
För r att en elev ska förstf<br />
rstå något på p ett<br />
särskilt sätt s<br />
förutsf<br />
rutsätts tts (bl a) att läraren l<br />
själv har förmf<br />
rmågan att förstf<br />
rstå detta något n<br />
på ett särskilt s<br />
sätt s<br />
och tilltro till elevernas<br />
förmåga att uppnå denna förstf<br />
rståelse.
Slutsatser<br />
Även mycket unga elever kan utveckla sin<br />
förståelse för f r tämligen t<br />
abstrakt<br />
naturvetenskap om möjligheterna m<br />
erbjuds<br />
dem.<br />
Lärare kan lyckas!<br />
(även om det finns någon n<br />
enkel orsak-<br />
verkan relation)
Lärare måste m<br />
också erbjudas<br />
lärande<br />
Lena, förskollf<br />
rskollärare: rare: Vad är r vatten?<br />
Inez, skolledare: Vad är r naturvetenskap?<br />
Kan Anna träna Luleå Hockey eller sitta som<br />
expertkommentator i TV?
Samarbetet universitet-skola<br />
skola<br />
Ska vi forskare/lärarutbildare rarutbildare tala om för f r er<br />
hur ni lärare l<br />
ska göra? g<br />
Hur kan forskning göra g<br />
skolan bättre? b<br />
Hur utvecklar lärare l<br />
egen kunskap och<br />
kompetens?<br />
Katarina: Kom och hjälp oss med<br />
evolutionen!<br />
För r att veta vad något n<br />
är r måste m<br />
man också<br />
veta vad det inte är.
Kollektivt problematiserande av<br />
lärandets objekt<br />
”För r att hjälpa eleverna med att utveckla alla de förmf<br />
rmågor,<br />
insikter, färdigheter f<br />
som skolan är r till för f r att hjälpa dem<br />
att utveckla , måste m<br />
lärarna l<br />
förstf<br />
rstå elevernas sätt s<br />
att<br />
tänka och resonera. De måste m<br />
fatta vad som inte får f r tas<br />
för r givet, vad som måste m<br />
visas och samt hur detta kan<br />
ske. Det innebär r att lärare l<br />
tillsammans med andra lärarel<br />
måste begrunda vad som är r svårt för f r eleverna , vad de<br />
redan kan och vad som skall till för f r att ta nästa n<br />
steg. De<br />
måste kunna planera och följa f<br />
upp undervisningen<br />
tillsammans; ; diskutera vad som är r lärandets l<br />
syfte och i<br />
vilken utsträckning som dessa syften uppnås.<br />
”<br />
( Ference Marton, ”Den forskande lärarenl<br />
raren” Sep.2009)
Tack för mig!