Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
41<br />
Carin Davidsson<br />
En symfoni i fyra satser? ...<br />
nu överlevt sin tolfte biskop. Fader Sisoj hade alltså uppnått det för honom så eftertraktade<br />
och heliga tolvtalet.<br />
Påskdagen med sitt traditionella firande, då biskopen skulle fortsätta samtalen med<br />
systerdottern Katija och modern, fick biskop Pjotr aldrig uppleva. Klockklangen från<br />
stadens fyrtiotvå kyrkor och kloster genljöd under den soliga vårdagen från den tidiga<br />
morgonen till sena kvällen samtidigt som vårens ankomst firades med marknadsgyckel<br />
av alla de slag på stadens gator och torg. Allt var precis som det hade varit året innan<br />
och som det med all sannolikhet också skulle bli i framtiden (201:9–10).<br />
I dessa ord ”precis som det varit året innan och som det med all sannolikhet också<br />
kommer att bli i framtiden” ligger ett av berättelsens budskap: varje år kommer en ny<br />
vår, och en ny påskdag…<br />
Berättelsen ”Biskopen” postade Tjechov till redaktören B.S. Miroljubov den 20<br />
februari 1902, alltså ungefär tio år efter det att Tjechov börjat att skissera berättelsen.<br />
Det medföljande brevet lyder: ”Käre Viktor Sergejevitj, ursäkta att jag dragit ut så<br />
länge med den här musiken… Skicka ovillkorligen korrekturet. Jag kommer att lägga<br />
till ytterligare ett par tre meningar i slutet. Censuren kommer jag inte att ge vika för<br />
med ett enda ord, ha det för ögonen. Om censuren så bara kastar ut ett enda ord, så<br />
skicka tillbaka berättelsen till mig, och jag skall skicka en annan i maj”.<br />
<strong>Full</strong>t möjligt är det att tolka den första frasen ”ursäkta att jag dragit ut så länge med<br />
den här musiken…” så som Eigil Steffensen 4 gör: ”klimpret så länge på denne melodi”<br />
(Steffensen 208). Själv är jag snarare böjd för att tolka ordet ”musik” här i dess<br />
bokstavliga betydelse.<br />
Tjechovs musikalitet skolades redan från det att han var barn tillsammans med sina<br />
syskon i faderns kör i den ortodoxa kyrkan i hemstaden Taganrog. Som vuxen kunde<br />
han <strong>of</strong>ta falla in med sin stämma, när familjen och vänner hemma hos honom roade sig<br />
med att sjunga de gamla kyrkosångerna (Potapenko 26–32). 5 Potapenko berättar också<br />
om, hur Tjechov tyckte om att lyssna till Tjajkovskis romanser, när han sjöng dem till<br />
I.S. Misinovas pianoackompanjemang (Potapenko 226:26–32). Tjechovs studiekamrat<br />
pr<strong>of</strong>essorn och neuropatologen G.I. Rossolimo berättar i sina minnesanteckningar, att<br />
Tjechov så sent som den 16 december 1903, då de båda var närvarande vid begravningen<br />
av en annan kurskamrat, hade stämt in ”med sin mjuka bas i kyrkokörens sång”<br />
(Rossolimo 500).<br />
Denne Rossolimo hade tät kontakt med Tjechov under dennes sista år i livet. I sina<br />
anteckningar skriver han också bl.a. följande om ett av dessa möten: ”Detta möte har<br />
stannat kvar i mitt minne huvudsakligen därför att Tjechov då delade med sig till mig<br />
av sina iakttagelser i sin skaparprocess. Jag frapperades särskilt av att han – då han<br />
avslutade ett stycke eller ett kapitel – särskilt ansträngde sig att välja de sista orden<br />
efter deras klangfärg, då han liksom eftersträvade ett musikaliskt avslutande på<br />
meningen” (Rossolimo 498–499). Musikaliskt skolades Tjechov alltså redan från<br />
barnsben. Men kunskapen om målarkonsten måste han tillägna sig genom studier. När