Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
Full text PDF - Index of - Uppsala universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
37<br />
Carin Davidsson<br />
En symfoni i fyra satser? ...<br />
under barndomen, vid akademin och utomlands, oroade honom fortfarande (195:39–<br />
42). Medan dessa tankar kretsade i hans huvud, njöt han av munkarnas vackra sång.<br />
Men vad var det för förhoppning om framtiden han hade närt och som fortfarande<br />
oroade honom?<br />
Redan som barn hade han varit öppen för livet och världen utanför diakonfamiljen.<br />
Han var nyfiken på den världen och njöt av att ”höra gnisslet från vagnshjulen, fårens<br />
bräkande, klockklangen från kyrkan under de ljusa sommarnätterna, zigenarna nedanför<br />
fönstret – o, så ljuvligt det var att tänka på allt detta!” (188:30–33). När biskopen<br />
på palmsöndagen sitter vid middagsbordet tillsammans med modern och Katija,<br />
beskriver han hur han, under sin tid i utlandet, längtade hem till fäderneslandet och<br />
modern: ”Det hände, att man om kvällen kunde sitta vid det öppna fönstret, alldeles<br />
allena, musik börjar spela…” (191:42–43). Den musik han då hörde, måste ha varit<br />
den blinda tiggerskans gitarrspel och sång, ty när biskopen senare på kvällen ligger i<br />
sitt sovrum och hör hur modern och fader Sisoj pratar i rummet intill, tänker han, där<br />
han ligger ensam i sovrummet, åter tillbaka på sin vistelse i utlandet. Han minns, hur<br />
han längtade till fäderneslandet, ”hur den blinda tiggerskan varje dag nedanför hans<br />
fönster hade sjungit om kärlek och spelat på sin gitarr”, och då han lyssnade på henne,<br />
hade han varje gång av någon anledning tänkt tillbaka på det förflutna (193:17–20).<br />
När man läser detta, ligger det nära till hands att föreställa sig, att han inte varit<br />
främmande för tanken att finna en kvinna, som han kunde ha delat livet med.<br />
Säkert hade han under seminarietiden och under studietiden vid akademin tillsammans<br />
med sina studiekamrater aktivt deltagit i de diskussioner, som då främst<br />
gällde skolning och utbildning av det enkla folket och en reformering av kyrkan, som<br />
skulle gå ut på att bryta dess isolering i samhället. Till detta hörde bl.a. frågan om att<br />
slopa celibatet helt och hållet. För närvarande gällde regeln att den som ville bli präst<br />
och gifta sig, måste göra detta före prästvigningen.<br />
När biskop Pjotr nu som biskop kommer tillbaka till hemlandet efter de åtta åren i<br />
utlandet och finner att ingenting förändrats, att allt är som förut, är det lätt att förstå<br />
den besvikelse han måste ha känt. Folket stod på samma låga nivå som tidigare, seminaristerna<br />
verkade obildade, ja till och med råa, och kryperiet inför de överordnade var<br />
likadant som förut. Och giftermål för en vigd präst var uteslutet.<br />
I diskussionerna kring frågan om äktenskapet och celibatet inom kyrkan var under<br />
senare delen av 1800-talet pr<strong>of</strong>essorn V.V. Rozanov mycket aktiv. I sina artiklar i<br />
tidskriften Novoje Vremja behandlade han <strong>of</strong>ta temata med anknytning till detta. I ett<br />
brev till Rozanov av den 30 mars 1899 (brev nr 2701) skriver Tjechov, att han och<br />
Maxim Gorkij, som brukade besöka honom då och då, senaste gången suttit och diskuterat<br />
Rozanovs kåseri i Novoje Vremja ”Na stjet plotskoj ljubvi i braka” (’Beträffande<br />
köttslig kärlek och äktenskap’). ”Denna artikel”, skriver Tjechov, ”är ypperlig, och på<br />
tal om det är hänvisningarna till Gamla testamentet synnerligen poetiska och talande”.<br />
Artikeln med titeln ”Krotkij demonism” (’Mild djävulskap’) är en förgörande kritik av