Remiss_Reg utvplan kombi.pdf - Energikontor Sydost
Remiss_Reg utvplan kombi.pdf - Energikontor Sydost
Remiss_Reg utvplan kombi.pdf - Energikontor Sydost
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Förslag till<br />
BRS 2005-05-19<br />
<strong>Reg</strong>ional utvecklingsplan<br />
för <strong>kombi</strong>terminaler<br />
<strong>Remiss</strong>utgåva<br />
Skåne, Blekinge, Kalmar, Kronobergs<br />
och Jönköpings län
2 Kombiterminaler i Södra banregionen
Förslag till<br />
<strong>Reg</strong>ional utvecklingsplan<br />
för <strong>kombi</strong>terminaler<br />
Skåne, Blekinge, Kalmar, Kronobergs<br />
och Jönköpings län<br />
<strong>Remiss</strong>utgåva 2005--05–19<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
3
Banverkets projektgrupp<br />
Magnus Fahl<br />
Karin Nilsson<br />
Jens Möller<br />
Ann Holm<br />
Vägverkets medverkande<br />
Leif Ringhagen<br />
Benny Nilsson<br />
Carsten Sachse<br />
Banverket Södra banregionen<br />
Banverket Södra banregionen<br />
Banverket Södra banregionen<br />
Banverket Södra banregionen<br />
Vägverket <strong>Reg</strong>ion Sydöst<br />
Vägverket <strong>Reg</strong>ion Skåne<br />
Vägverket <strong>Reg</strong>ion Skåne<br />
ÅF-Infrastruktur AB:s medverkande<br />
Johan Meurling<br />
Utredningsledare<br />
Thomas Lange<br />
Redaktör<br />
Övriga medverkande<br />
Göran Sewring<br />
Kenneth Olofsson<br />
Helena Ervenius<br />
Paul Eklöf<br />
Kai Mononen<br />
Björn-Åke Zetterberg<br />
Lars Börjesson<br />
<strong>Reg</strong>ion Skåne<br />
<strong>Reg</strong>ion Blekinge<br />
<strong>Reg</strong>ionförbundet i Kalmar län<br />
Länsstyrelsen i Kronobergs län<br />
<strong>Reg</strong>ionförbundet i Jönköpings län<br />
Sjöfartsverket<br />
Transportindustriförbundet<br />
Omslagsbilden: Containerhantering i Hallsberg.<br />
Foto: Ellen Huitfeldt<br />
4 Kombiterminaler i Södra banregionen
Innehåll<br />
Förord ................................................................................. 7<br />
1 Uppdraget i sammanfattning .......................................... 8<br />
Utgångspunkt: Strategiska godstråk och noder ............................................ 8<br />
Några definitioner....................................................................................... 8<br />
2 Nuläget i de berörda länen ........................................... 10<br />
Inventering ............................................................................................... 10<br />
Befintliga terminaler ................................................................................. 10<br />
Terminallokaliseringar i översiktsplaner, planerade förbättringsåtgärder ..... 12<br />
<strong>Reg</strong>ional struktur ...................................................................................... 17<br />
Internationella samarbetsprojekt (urval) ..................................................... 19<br />
3 Marknad och aktörer .................................................... 20<br />
Marknaden för <strong>kombi</strong>trafik........................................................................ 20<br />
CargoNet m.fl. .......................................................................................... 21<br />
4 Kriterier för regional utvecklingsplan ............................ 22<br />
5 Önskvärd framtida terminalstruktur .............................. 23<br />
Utvecklingsplan ........................................................................................ 23<br />
Nationellt viktiga terminaler....................................................................... 27<br />
Föreslagen terminalstruktur 2025 ............................................................. 29<br />
Figurförteckning<br />
Figur 1 Godstråk och noder, 2004–2015<br />
Figur 2 Översikt över befintliga och planerade<br />
eller föreslagna <strong>kombi</strong>terminaler, hamnterminaler<br />
och lastbilsterminaler<br />
Figur 3 Trafikflöden, tung fordonstrafik på väg<br />
Figur 4 Antal godståg på järnväg<br />
Figur 5 Vision från SEBTrans-Link<br />
Figur 6 Ur Multi-client study ”Capacity 2015”,<br />
BMT Transport Solutions GmbH.4<br />
Figur 7 CargoNets nät av <strong>kombi</strong>terminaler<br />
Figur 8 Föreslagen terminalstruktur 2025<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
Tabellförteckning<br />
Tabell 1 Hamnar och färjeterminaler för enhetsgods<br />
Tabell 2 Befintliga <strong>kombi</strong>terminaler<br />
Tabell 3 Lastbilsterminaler/distributionscentraler<br />
Tabell 4 Hanterade enheter i Sveriges<br />
Hamnar. Statistik avser 2003<br />
Tabell 5 CargoNet – Aktuella terminalvolymer<br />
Tabell 6 Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling<br />
på kort sikt<br />
Tabell 7 Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling<br />
på medellång sikt<br />
Tabell 8 Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling<br />
på lång sikt<br />
5
6 Kombiterminaler i Södra banregionen
Förord<br />
Lastbilstrafiken på våra vägar har på senare år<br />
tilltagit kraftigt. Transporterna på Järnväg har på<br />
senare år ökat något men volymerna har i stort sett<br />
inte förändrats på decennier. Med tanke på trafiksäkerhet<br />
och miljöbelastning skulle en överföring<br />
av gods från väg till järnväg vara önskvärd. Med<br />
en utveckling av <strong>kombi</strong>trafiken kan varor som av<br />
marknadsmässiga skäl hittills transporterats på väg<br />
i ökad utsträckning föras över till järnväg.<br />
För att stärka <strong>kombi</strong>trafikens konkurrenskraft<br />
har under årens lopp olika initiativ och förslag<br />
kommit från näringsliv och offentliga organ.<br />
Swedish Shippers Council, en sammanslutning av<br />
transportintensiva företag inom Svenskt Näringsliv,<br />
föreslog att staten skulle ge ökat stöd till svensk<br />
industri genom koncentrerade infrastrukturinsatser<br />
i stråk och noder med störst transportflöden. Detta<br />
resonemang var centralt i det slutbetänkande som<br />
lades av den första godstransportdelegationen.<br />
Banverket utvecklade detta ytterligare i ”Sektorsprogram<br />
för järnvägen 2002” där man redovisade<br />
en strategi för stråk och noder.<br />
Transportbranschen har även efterfrågat ett<br />
starkare statligt engagemang i och i anslutning till<br />
hamnar och <strong>kombi</strong>terminaler. Bland annat dessa<br />
frågor behandlades av den andra Godstransportdelegationen<br />
som i sitt slutbetänkande sommaren<br />
2004 föreslår att ett nät av riksterminaler pekas ut<br />
och att staten tar ansvar för infrastrukturinvesteringar<br />
i och i anslutning till dessa. I maj 2005<br />
lägger regeringen en transportpolitisk proposition<br />
som väntas innehålla ett ställningstagande i denna<br />
fråga.<br />
Banverket har initierat ett arbete för att på<br />
regional nivå i samarbete med Vägverket ta fram<br />
utvecklingsplaner för <strong>kombi</strong>terminaler. Dessa<br />
regionala utvecklingsplaner ska utgöra underlag<br />
för att kunna peka ut viktiga <strong>kombi</strong>terminaler och<br />
för att kunna prioritera bland satsningar för att<br />
utveckla dessa ifall regering och riksdag beslutar i<br />
enlighet med godstransportdelegationens förslag.<br />
Ett annat syfte med arbetet är att öka kunskapsnivån<br />
kring <strong>kombi</strong>trafik inom trafikverken.<br />
Denna rapport utgör Södra Banregionens förslag<br />
till <strong>Reg</strong>ional utvecklingsplan för <strong>kombi</strong>terminaler.<br />
Den har tagits fram i samarbete med<br />
Vägverket region Skåne och Vägverket region<br />
Sydöst. Arbetet med att ta fram förslaget har bedrivits<br />
sedan hösten 2004. Representanter för berörda<br />
län/regionförbund, näringsliv samt sjöfartsverket<br />
har involverats under arbetets gång. Förutom<br />
arbetsmöten med ovanstående representanter har<br />
en workshop med representanter från en bredare<br />
krets inom transportbranschen ägt rum. Några nya<br />
utredningar eller fördjupade analyser har inte<br />
gjorts inom ramen för detta arbete utan rapporten<br />
bygger på kända förhållanden och planer och befintligt<br />
utredningsmaterial.<br />
Efter remissbehandling kommer rapporten att<br />
skickas till Banverkets huvudkontor för att tillsammans<br />
med övriga regionala utvecklingsplaner utgöra<br />
underlag för en nationell utvecklingsplan.<br />
Magnus Fahl<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
7
1 Uppdraget i sammanfattning<br />
Denna regionala utvecklingsplan har tagits fram på<br />
uppdrag av Banverkets huvudkontor. Arbetet med<br />
att ta fram planen ingår som ett led i en bättre<br />
samordning mellan Vägverket och Banverket.<br />
Förutom att ta fram en regional utvecklingsplan för<br />
<strong>kombi</strong>terminaler syftar arbetet också till att öka<br />
kompetensen inom respektive verk kring <strong>kombi</strong>trafik.<br />
Mot bakgrund av Banverkets sektoransvar ska<br />
Banverket driva utvecklingen så att järnvägen stödjer<br />
de transportpolitiska målen. Sektorarbetet innebär<br />
med andra ord att Banverket i nära samarbete<br />
med sektorns aktörer ska stimulera, stödja och<br />
utveckla järnvägstransportsystemet.<br />
I sektorprogrammet utpekas <strong>kombi</strong>trafiken som<br />
ett område med god utvecklingspotential. Man<br />
konstaterar även att roller, ansvar och regelverk<br />
behöver tydliggöras för att främja en utveckling av<br />
<strong>kombi</strong>trafiken.<br />
Banverket skall arbeta utifrån angivna ”Riktlinjer<br />
för Banverkets åtagande avseende <strong>kombi</strong>terminaler”.<br />
Arbetet med att fastställa vilka terminaler<br />
som omfattas av dessa riktlinjer har igångsatts<br />
i och med detta inriktningsbeslut.<br />
Även om Banverket har sektorsansvaret för<br />
<strong>kombi</strong>trafiken är ansvarsfördelningen inom området<br />
inte klar och entydig, Den nya godstransportdelegation<br />
som regeringen tillsatt har fått i uppdrag<br />
att förtydliga ansvarsfördelningen inom <strong>kombi</strong>trafikområdet.<br />
Banverkets beslut om <strong>kombi</strong>terminaler<br />
kan således komma att påverkas av<br />
kommande regeringsproposition och riksdagsbeslut<br />
Utgångspunkt:<br />
Strategiska godstråk och noder<br />
Banverkets Sektorsprogram för järnvägen angav<br />
strategiska godsstråk och noder. (Se figur 1.)<br />
Det finns 16 större <strong>kombi</strong>terminaler på 14 orter<br />
i Sverige. Utöver dessa specialutrustade terminaler<br />
finns hanteringsmöjligheter på ytterligare ett antal<br />
platser.<br />
Nya <strong>kombi</strong>terminaler och/eller anslutningsspår<br />
efterfrågas. Vid några av de befintliga <strong>kombi</strong>terminalerna<br />
efterfrågas investeringar för ökad<br />
kapacitet och rationellare hantering.<br />
Denna regionala utvecklingsplan redovisar<br />
Banverket Södra banregionens, Vägverket <strong>Reg</strong>ion<br />
Skånes och Vägverket <strong>Reg</strong>ion Sydösts nuvarande<br />
syn på <strong>kombi</strong>terminalernas status och lokalisering<br />
de kommande 15-20 åren.<br />
Några definitioner<br />
Med <strong>kombi</strong>trafik menas i denna rapport att två<br />
eller flera transportsätt, varav järnvägen är ett,<br />
används för att transportera gods lastat på semitrailer,<br />
växelflak eller i container.<br />
<strong>kombi</strong>terminal<br />
container<br />
växelflak<br />
trailer<br />
= anpassad omlastningsplats<br />
för gods i <strong>kombi</strong>trafik<br />
= godsbehållare av enhetligt<br />
format för transporter m.m.<br />
= löst flak med kapell eller fast<br />
hölje som kan lastas på järnvägsvagn<br />
eller lastbilschassi.<br />
= påhängsvagn till dragbil<br />
8 Kombiterminaler i Södra banregionen
Banor ingående i de övergripande näten<br />
Bana under byggnad ingående i de övergripande näten<br />
Banor/länkar som kan få stor betydelse i framtiden<br />
Större vägar ingående i de övergripande stråken<br />
Utpekade noder i de övergripande stråken<br />
Luleå<br />
Umeå<br />
Sundsvall<br />
Gävle<br />
Borlänge<br />
VÄNERN<br />
ÖREBRO<br />
Hallsberg<br />
VÄTT-<br />
ERN<br />
MÄLAREN<br />
NORRKÖPING<br />
Stockholm<br />
GÖTEBORG<br />
JÖNKÖPING<br />
HELSINGBORG<br />
MALMÖ<br />
Trelleborg<br />
Figur 1. Godsstråk och noder. Ur framtidsplan för järnvägen, 2004–2015<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
9
2 Nuläget i de berörda länen<br />
Inventering<br />
De befintliga förhållandena har kartlagts länsvis.<br />
Representant för respektive län eller region har<br />
ansvarat för kartläggningen i det egna länet/regionen<br />
och kontaktat relevanta representanter för<br />
länsstyrelse, kommuner och näringsliv för att få in<br />
underlag. Kontaktpersoner från Vägverket, Banverket<br />
och transportindustriförbundet har stött<br />
arbetet. Samordning och avstämning har skett i<br />
underhandskontakter med kontaktpersonerna och<br />
vid möten i den gemensamma arbetsgruppen. I<br />
följande avsnitt redovisas en sammanställning av<br />
denna kartläggning som har inriktat sig på följande<br />
punkter:<br />
• Befintliga terminaler i form av <strong>kombi</strong>terminaler,<br />
lastbilsterminaler, distributionscentraler,<br />
hamnar.<br />
• Kommunala planer för nya terminaler<br />
• Transportflöden och volymer<br />
• <strong>Reg</strong>ional struktur avseende industri, logistik,<br />
befolkning och transportinfrastruktur<br />
• Mellanregionala/internationella samarbetsprojekt<br />
Befintliga terminaler<br />
I tabell 1-3 redovisas olika terminaler med hänsyn<br />
till funktion, anslutningar och egenskaper. En<br />
parentes innebär att funktionen finns fysiskt men<br />
att den vid inventeringstillfället inte används.<br />
I tabelle 1 används begreppen Ro-Ro resp Lo-<br />
Lo. Dessa innebär att godset kan rullas av och på<br />
(Roll on-Roll off) fartyg/färjor resp lyftas av och<br />
på fartyg (Lift on-Lift off). Med Järnvägsanslutning<br />
menas att området har anslutning till det<br />
nationella järnvägsnätet. Järnvägsramp är en<br />
anordning som gör järnvägsvagnar kan dras ombord<br />
på tågfärjor via en ramp eller klaff med spår<br />
på. Bangård innebär att spårkapacitet finns för<br />
växling och tågbildning.<br />
Tabell 1 Hamnar- och färjeterminaler för enhetsgods<br />
Ort Funktion Anm<br />
Järnvägsanslut<br />
ning<br />
Järnvägsramp<br />
Lo-<br />
Lo<br />
Ro-<br />
Ro<br />
Bangård<br />
Helsingborg<br />
Landskrona<br />
Malmö<br />
Trelleborg<br />
Ystad<br />
Åhus<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(X)<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(X)<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(X)<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(X)<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Tågfärjetrafik nerlagd år 2000<br />
Sölvesborg<br />
Karlshamn<br />
Karlskrona<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(X)<br />
Mindre bangård<br />
Befintlig bangård några km bort<br />
Befintlig bangård några km bort<br />
Kalmar<br />
Oskarshamn<br />
Västervik<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
(begr)<br />
10 Kombiterminaler i Södra banregionen
Tabell 2 Befintliga <strong>kombi</strong>terminaler för väg och järnväg<br />
Ort Utrikes <strong>Reg</strong>ional Företag Anm<br />
Helsingborg X X<br />
Hanterar främst lokalt gods och<br />
containrar till och från hamnen<br />
Malmö<br />
X<br />
X<br />
Internationell hub i CargoNets<br />
nätverk, även stor regional och<br />
lokal betydelse<br />
Trelleborg<br />
X<br />
Omlastningsterminal mellan tåg<br />
och färja för volymer till och från<br />
kontinenten<br />
Älmhult X X<br />
Lokal terminal av stor betydelse<br />
för IKEA:s transporter<br />
Jönköping<br />
X<br />
X<br />
Lokal och regional terminal med<br />
i huvudsak trailerhantering<br />
Nässjö<br />
X<br />
Lokal och regional terminal med<br />
stor andel containrar från och till<br />
Göteborgs hamn. S.k. ”dry port”<br />
Tabell 3 Lastbilsterminaler/distributionscentraler*<br />
Ort DFDS DHL Schenker Övr<br />
Helsingborg<br />
Hässleholm<br />
Klippan<br />
Kristianstad<br />
Malmö<br />
Osby<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Sölvesborg<br />
Olofström<br />
Karlshamn<br />
Ronneby<br />
Karlskrona<br />
Kalmar<br />
Oskarshamn<br />
Västervik<br />
Nybro<br />
Vimmerby<br />
Hultsfred<br />
Växjö<br />
Alvesta<br />
Ljungby<br />
Jönköping<br />
Nässjö<br />
Värnamo<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X X X X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
* För linjetrafik. Styckegodshantering för att samla ihop till<br />
hela lastbilsvolymer för en given destination.<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
11
H▲❍<br />
❑<br />
H▲❍<br />
▲<br />
❍<br />
H<br />
❑<br />
H❑<br />
❍<br />
H<br />
❑<br />
❍<br />
▲<br />
▲<br />
❍▲<br />
❑<br />
▲<br />
▲<br />
❍<br />
▲ ▲<br />
❍▲<br />
H<br />
H<br />
❑ = verksam <strong>kombi</strong>terminal<br />
❍= planerad <strong>kombi</strong>terminal<br />
▲= lastbilsterminal<br />
H = hamn för enhetsgods<br />
Figur 2. Översikt över befintliga och planerade eller föreslagna <strong>kombi</strong>terminaler, hamnterminaler och<br />
lastbilsterminaler<br />
❑<br />
▲<br />
▲<br />
❍ ▲<br />
▲<br />
❍<br />
H<br />
▲<br />
❍▲<br />
▲<br />
❍<br />
H<br />
▲<br />
▲H<br />
▲H<br />
▲H<br />
Terminallokaliseringar i översiktsplaner<br />
samt planerade förbättringsåtgärder<br />
Planer finns på nya eller utbyggda <strong>kombi</strong>terminaler<br />
på nedanstående orter (bruttolista utan inbördes<br />
värdering eller prioritering):<br />
• Bjuvs kommun har i översiktsplan anvisat ett<br />
område vid Skånebanan och med anslutning till<br />
E4. Även Åstorps kommun har visat intresse<br />
för detta läge.<br />
• Helsingborgs hamn bygger en ny <strong>kombi</strong>terminal<br />
i hamnen väster om IKEA för fartygsburna<br />
containrar f.v.b. järnväg och lastbil.<br />
CargoNet flyttar sin verksamhet dit.<br />
• Malmö hamn har också planer på att koppla<br />
samman containertrafiken till sjöss med järnväg<br />
och lastbil i ett s.k. trimodalt centrum i norra<br />
hamnen.<br />
• Befintlig <strong>kombi</strong>terminal i Malmö (i nordost<br />
på godsbangården mellan Stockholmsvägen<br />
och Västkustvägen) expanderar med två nya<br />
spår till totalt sex spår.<br />
• Trelleborgs hamn flyttar och utökar terminalen<br />
till ett östligt läge invid bangården på hamnområdet<br />
(gamla färjestationen).<br />
• Ystad hamn. Man önskar att etablera en ny<br />
<strong>kombi</strong>terminal sydost om befintlig bangård<br />
med anslutning till Österlenbanan. Kombitrafiken<br />
är främst trailers och i andra hand<br />
växelflak. Marknad är den växande Polentrafiken.<br />
12 Kombiterminaler i Södra banregionen
• Hässleholms kommun har planer på att etablera<br />
ett logistikcentrum med <strong>kombi</strong>terminal<br />
nordost om Hässleholm i nära anslutning till<br />
Södra stambanan, Rv 21 och 23.<br />
• Kristianstads kommun planerar för ett<br />
logistikcentrum söder om Karpalund. Området<br />
kan järnvägsanslutas till Skånebanan samt har<br />
goda anslutningar med väg 19 och 21,<br />
• Karlshamns kommun och Karlshamns<br />
Hamn AB planerar att möta ökande efterfrågan<br />
på transporter till och från Baltikum/Ryssland<br />
med bl.a. ny <strong>kombi</strong>terminal i Stilleryd. Med<br />
nytt triangelspår underlättas transporterna till<br />
och från hamnområdet.<br />
• Karlskrona. Beslut finns att rusta upp Verköbanan.<br />
I anslutning till ett nytt färjeläge planeras<br />
järnvägsspår för rangering av upp till 750 m<br />
långa tåg. Man undersöker möjligheten till<br />
<strong>kombi</strong>trafik på Kust till kustbanan.<br />
• Alvesta. Kommunen har beslutat att iordningställa<br />
en <strong>kombi</strong>terminal i samarbete med Green<br />
Cargo, projektet SEBTrans – Link och<br />
TranportEko.<br />
• Växjö (Räppeterminalen norr om centralorten).<br />
Banverket har i samverkan med Växjö kommun<br />
utrett förutsättningarna för en terminalanläggning.<br />
Kommunen är öppen för en samverkan<br />
med Alvesta i denna fråga.<br />
• Jönköping. Den nuvarande terminalen i Jönköping<br />
(Ljungarumsterminalen) har nått sitt<br />
kapacitetstak. Kommunen anser dessutom att<br />
dess lokalisering är olämplig.<br />
• Torsvik. Jönköpings kommun, Länsstyrelsen<br />
och lokal industri vill att en <strong>kombi</strong>terminal<br />
etableras på Torsviksområdet, ett industriområde<br />
med omfattande logistikverksamhet som<br />
planeras byggas ut ytterligare. En fullvärdig<br />
spåranslutning är kostsam. Etapplösningar via<br />
befintlig spåranslutning studeras.<br />
• Nässjö. Den kommunalt delägda <strong>kombi</strong>terminalen<br />
i Gamlarp byggs ut. Anslutningen<br />
till Södra stambanan behöver förbättras med<br />
mellanspårsförbindelser. Man vill även ha en<br />
bättre koppling norrut.<br />
• Värnamos kommunikationsläge vid E 4 och<br />
Rv 27, regionens industriproduktion samt idag<br />
endast små godsflöden på järnväg anses motiverar<br />
en satsning på en mindre <strong>kombi</strong>terminal i<br />
Värnamo. Den kommer att i så fall att ligga vid<br />
Kust till kustbanan, nordväst om tätorten.<br />
• Sölvesborg, Kalmar, Oskarshamn och Västervik<br />
har i varierande grad möjligheter att<br />
hantera enhetsgods men har inte redovisat några<br />
konkreta planer att utveckla anlägga <strong>kombi</strong>terminaler.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
13
Transportflöden och volymer<br />
Flöden i de berörda länen framgår av figur 3 och 4.<br />
Obervera att landsvägs- och järnvägstransporter<br />
redovisas med olika storheter.<br />
Av figurerna framgår tydligt hur dominerande<br />
den nordsydliga trafiken är på E6, E4 och Södra<br />
stambanan. På vägflödeskartan kan man dock även<br />
notera betydande östvästliga flöden på E22 i Skåne<br />
och Blekinge, på väg 21 och 40 och delar av 23<br />
och 25 vid Växjö samt delar av 26/47 och 31/33<br />
vid Jönköping.<br />
Figur 3. Trafikflöden, tung fordonstrafik på väg.<br />
14 Kombiterminaler i Södra banregionen
Figur 4. Antal godståg på järnväg.<br />
Den totala trafikökningen på vägnätet i regionen<br />
har under de senaste åren vuxit kraftigt. Störst<br />
ökning har E6 norrut från Malmö, där den tunga<br />
trafiken nästan har fördubblats under tio år. Även<br />
på E4, E22 och riksväg 40 har den tunga trafiken<br />
ökat mycket kraftigt liksom på väg 23 mot Växjö.<br />
Väg 122 Karlskrona-Växjö har också fått kraftigt<br />
ökad tung trafik. Lastbilstrafiken väntas fortsätta<br />
sin ökning.<br />
På järnvägen är transittrafiken den helt dominerande<br />
till såväl godsvolym som transportarbete.<br />
Godstransportarbetet för järnväg har, trots en ökning<br />
med 10 procent, inneburit en oföändrad marknadsandel<br />
av de långväga transporterna om 24 procent,<br />
vilket är oförändrat sedan 1996.<br />
Enligt Banverkets sektorsredovisning för 2003<br />
var den transporterade godsmängden för <strong>kombi</strong>trafik<br />
med järnväg 5,5 miljoner ton, vilket var den<br />
högsta nivån någonsin. Ökningen avser uteslutande<br />
inrikes <strong>kombi</strong>transporter. Den transporterade godsmängden<br />
för utrikes <strong>kombi</strong>transporter uppgick till<br />
en miljon ton. Järnvägens transportarbete för <strong>kombi</strong>transporterna<br />
uppgick till drygt 2,7 miljarder tonkm,<br />
varav utrikes svarade för 0,4 miljarder.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
15
Hanterade volymer<br />
Totalt antal<br />
containers,<br />
flak, kassetter,<br />
trailers,<br />
lastfordon m.m<br />
antal<br />
enheter<br />
Containers,<br />
flak, kassetter<br />
Containers, flak,<br />
och kassetter<br />
Trailers,<br />
lastfordon, släp<br />
m..m<br />
Järnvägsvagnar<br />
antal antal TEU<br />
antal<br />
antal enheter<br />
enheter<br />
enheter<br />
Helsingborg 486.500 59.100 86.100 427.400 -<br />
Kalmar - - - - -<br />
Karlshamn 33.200 - - 33.200 -<br />
Karlskrona 45.638 - - 45.600 -<br />
Landskrona - - - - -<br />
Malmö 201.600 17.800 25.700 183.900 19<br />
Oskarshamn 18.000 7 8 18.000 -<br />
Sölvesborg - - - - -<br />
Trelleborg 591.100 - - 499.000 93.000<br />
Ystad 133.500 - - 118.700 14.800<br />
Åhus 13.900 14.000 25.500 - -<br />
Tabell 4. Hanterade enheter i Sveriges Hamnar. Statistik avser 2003. Uppgifter från webbplats för Sveriges<br />
Hamnar.<br />
Jönköping Älmhult Helsingborg Malmö Trelleborg<br />
TEU per år<br />
Senaste 12 mån<br />
period<br />
Utveckling 2003<br />
– 2004<br />
21.300 25.000 40.600 72.000 43.300<br />
+89% + 5% -17% +10% -4%<br />
Tabell 5. CargoNet – Aktuella terminalvolymer<br />
16 Kombiterminaler i Södra banregionen
<strong>Reg</strong>ional struktur<br />
Nedan följer en sammanfattning av den bild som<br />
respektive län/region presenterat inom ramen för<br />
inventeringen.<br />
Skåne<br />
Skåne med sina 33 kommuner är en del i<br />
Öresundsregionen, där Skåne tillsammans med<br />
Själland har 3,6 miljoner invånare. Man har en<br />
lång historia som en viktig del i Sveriges handelsutbyte<br />
med omvärlden. Tyskland står för en stor<br />
del av utrikesgodset och är även ett viktig transotland.<br />
Den växande handeln med Öst- och Centraleuropa<br />
kanaliseras i stor utsträckning via de skånska<br />
hamnarna.<br />
Skåne är även en del i Östersjöregionen, vilket<br />
innebär många kontakter och samarbeten med<br />
länderna kring södra Östersjön, Tyskland, Polen<br />
och de baltiska staterna.<br />
Det finns i Skåne flera större hamnar och terminaler<br />
med betydelse för såväl den regionala som<br />
internationella trafiken.<br />
På vägsidan svarar transporter med antingen<br />
start- eller målpunkt i Skåne för ca en fjärdedel av<br />
godsvolymen medan transittrafiken utgör knappt<br />
en femtedel av godsvolymen. Transporter med<br />
både start och mål i Skåne svarar för ca hälften av<br />
godsvolymen och en tredjedel av transportarbetet.<br />
Lastbilstrafiken har ökat kraftigt på de största<br />
vägarna under senare år. Störst är ökningen på E6<br />
mellan Malmö och Helsingborg. Där har den tunga<br />
trafiken nästan fördubblats under en tioårsperiod.<br />
Ökningen väntas fortsätta, särskilt på vägarna i<br />
västra Skåne.<br />
Tillkomsten av Öresundsbron har omfördelat<br />
flödena på järnväg genom Skåne. Södra stambanan<br />
har fått fler tåg, både person- och godståg. När<br />
trafiken med tågfärjor från Helsingborg upphörde<br />
minskade antalet godståg mellan Hässleholm och<br />
Helsingborg. Av godstågen söderut från Malmö går<br />
ca hälften på Öresundsbron, 40 procent via<br />
Trellborg och mindre än 10 procent via Ystad.<br />
Södra stambanan väntas behålla sina dominerande<br />
ställning som huvudstråk för godstrafiken<br />
genom Skåne men det s.k. Godsstråket genom<br />
Skåne från Västkustbanan via Hallandsåstunneln<br />
och Ängelholm väntas på längre sikt få en kraftig<br />
ökning av antalet godståg.<br />
Blekinge<br />
Blekinge har fem kommuner med kommuncentra<br />
som ligger cirka 3 mil från varandra. Fyra av dess<br />
ligger vid kusten och har hamnar (Sölvesborg,<br />
Karlshamn, Ronneby och Karlskrona). Olofström<br />
är Blekinges enda inlandskommun.<br />
Blekinge har en lång industritradition. Ny tek-<br />
nologi har gjort det möjligt för industrin att behålla<br />
en stark ställning i länet och samtidigt moderniseras.<br />
Var fjärde bleking har idag sin utkomst från<br />
industrin.<br />
Väg E22 är Blekinges och sydöstra Sveriges<br />
viktigaste väg och en betydelsefull trafikled för<br />
Östersjöregionen. Trafiken har ökat kraftigt de<br />
senaste åren. Riksväg 29 är en viktig väg för<br />
industritransporter och knyter Karlshamnsområdet<br />
till Småland, som är Blekinges egentliga uppland.<br />
Riksväg 30 har motsvarande funktion för Ronneby.<br />
Blekinge kustbana förbinder Blekinge med<br />
Skåne. Banan har haft förhållandevis låg standard,<br />
men beslut om elektrifiering har fattats och är<br />
under genomförande. Det är persontrafiken på<br />
banan som dominerar; endast två godståg per<br />
vardagsdygn i genomsnitt går sträckan<br />
Kristanstad-Karlskrona.<br />
Blekinge har också järnvägsförbindelse från<br />
Karlskrona via Kust till kustbanan mot Göteborg<br />
över Växjö-Alvesta-Värnamo. Godstrafiken på<br />
järnväg är mycket liten, men studier pågår om<br />
möjligheten att etablera en <strong>kombi</strong>trafik längs banan.<br />
Olofström har järnvägsförbindelse med Älmhult<br />
på Södra stambanan med i genomsnitt åtta<br />
godståg per dygn, främst för Volvos behov.<br />
I Blekinge finns f.n. ingen bangård som kan ta<br />
emot ett modernt godståg med standardlängden<br />
750 m.<br />
Kalmar län<br />
Kalmar län är även den en region under omvandling,<br />
där man räknar med att den tekniska utvecklingen<br />
och globaliseringen ger nya förutsättningar<br />
till utveckling. Läget ger en närhet till stora delar<br />
av den europeiska marknaden, framförallt den i<br />
Baltikum, Polen och Ryssland. Utvecklingen i<br />
dessa länder påverkar handeln i hela Östersjöregionen.<br />
EU bedömer att denna region har den<br />
största utvecklingspotentialen i Europa.<br />
I Kalmar län finns flera typer av industrier.<br />
Företag inom handel och tillverkning är fortfarande<br />
de största arbetsgivarna. Men konjunkturen<br />
pekar mot fler serviceorienterade företag under de<br />
närmaste fem åren.<br />
Speciellt i Kalmr är att man satsar på några<br />
områden där näringslivet har särskilt hög kompetens.<br />
Dessa områden kallar man kluster. För att<br />
utveckla dessa kluster samarbetar regionförbundet<br />
med de tolv kommunerna och med ISA (Invest in<br />
Sweden Agency).<br />
E22 är liksom i Blekinge den viktiga pulsådern<br />
genom södra och sydöstra Sverige. En god standard<br />
på E22 har stor betydelse för länets industri<br />
genom dess viktiga funktion som länk för godsoch<br />
varuförsörjning.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
17
Av tvärförbindelser på väg kan i första hand<br />
nämnas vägarna från inlandet till hamnarna i Västervik<br />
(Rv 33 och 35), Oskarshamn (Rv 23 och 34<br />
samt Lv 127), Kalmar (Rv 25 och 31) och<br />
Bergkvara (Lv 504 och Rv 28) samt Södras skogs<strong>kombi</strong>nat<br />
vid Mönsterås (Rv 23 och 34 samt Lv<br />
127, 603, 628 och 641). Hit hör även Ölandsbron<br />
med anslutningar (Lv 136 och 943).<br />
Kust till kustbanan förbinder de tre länscentra<br />
Kalmar – Karlskrona – Växjö och knyter ihop<br />
Sveriges östkust och västkust. Den påbörjade<br />
trafikeringen med så kallade Öresundståg gör<br />
dessutom att Köpenhamn och Kastrup kommer<br />
närmare sydöstra Sverige.<br />
Stångådalsbanan, Tjustbanan samt banan Oskarshamn-Berga-Hultsfred-Nässjö<br />
skapar samband<br />
mellan de norra och mellersta länsdelarna<br />
och Linköping/Norrköping- resp. Jönköpingsområdet.<br />
Kronobergs län<br />
I Kronobergs län bor människor utspritt, på landsbygd<br />
eller i någon av de många mindre tätorterna.<br />
Växjö har alltid fungerat som oomtvistad centralort<br />
och motor för utvecklingen. Antalet kommuner<br />
är åtta, där Växjö är störst med 75 000 invånare,<br />
Ljungby näst störst med 27 000, övriga kommuner<br />
ligger i spannet 8 000-19 000. Länet skiljer ut sig<br />
från riket i övrigt genom att ha nio av landets 16<br />
glasbruk, men liknar riket i övrigt i andra avseenden.<br />
Kronobergs län är ett skogslän med stora krav<br />
på ett vittförgrenat vägnät med hög bärighet. Även<br />
den höga andelen tillverkningsindustri medför<br />
många och oftast tunga transporter. Träindustrin<br />
har i länet en dubbelt så stor andel som riksgenomsnittet.<br />
Ett annat transportintensivt kluster är<br />
tillverkningen av tunga fordon i Braås och Lidhult<br />
samt i Ljungby. Även klustret Aluminiumriket<br />
kring Åseda har många tunga transporter. I samtliga<br />
här nämnda kluster dominerar lastbilen som<br />
transportmedel.<br />
I de centrala delarna av länet, Växjö och Alvesta<br />
kommuner, har sammantaget såväl befolkning<br />
som sysselsättning ökat under senare år. I övriga<br />
kommuner har utvecklingen varit sämre. Produktionen<br />
ökar genom den ökande effektiviseringen i<br />
näringslivet. Det innebär också att volymen gods<br />
som skall transporteras också ökar.<br />
En konsekvens av den ökade handeln är en<br />
ökad lastbilstrafik till och genom länet. På E4 har<br />
den tunga trafiken ökat mycket kraftigt under<br />
1990-talet, på väg 23 från Växjö mot Malmö beräknas<br />
ökningen av tung trafik ligga över 50%,<br />
och prognoser gjorda i EU-projektet South East<br />
Baltic Transport tyder på liknande ökningar fram<br />
till 2010 i stråket Värnamo-Växjö-Blekinge till och<br />
från Polen. Vägstandarden i stråket varierar kraftigt<br />
och har bl.a. flera tätortsgenomfarter och 70-begränsade<br />
smala avsnitt, där även ganska beskedliga<br />
ökningar av den tunga trafiken ger besvärande<br />
effekter.<br />
Länet genomkorsas huvudsakligen av två järnvägar,<br />
som visserligen passerar 14 av länets 50<br />
tätorter, men trots detta har få av dessa idag reella<br />
möjligheter att lasta gods på tåg.<br />
Södra stambanan är en av Sveriges viktigaste<br />
järnvägar. Den förbinder Stockholm med Malmö,<br />
Skåne och kontinenten. På banan blandas snabbtåg,<br />
pendeltåg och godståg. Banan är dubbelspårig<br />
och snabbtågsanpassad genom länet.<br />
Sträckan Göteborg - Alvesta har en relativt<br />
omfattande godstrafik, i huvudsak bestående av<br />
Volvotågen Olofström - Göteborg. Delen Alvesta -<br />
Kalmar har idag endast ett fåtal godståg med i<br />
huvudsak skogsprodukter. Ett regionalt arbete<br />
pågår för att öka godstransporter på järnväg framför<br />
allt på delen Värnamo - Kalmar/Karlskrona.<br />
Jönköpings län<br />
Jönköpings län är relativt glest befolkat. Befolkningen<br />
fördelas på ett stort antal mindre och medelstora<br />
tätorter. Jönköpings kommun är störst med<br />
knappt 120 000 invånare. Fyra kommuner har<br />
mellan 26 000 och 33 000 invånare (Gislaved,<br />
Nässjö, Vetlanda och Värnarmo).<br />
Jönköpings län är en typisk småföretagarregion.<br />
Bland länets totalt ca 3 000 industriföretag är flertalet<br />
små eller medelstora. De industribranscher<br />
som dominerar i länet är metall-, trävaru- och<br />
plastindustrin. Även skogsnäringen är betydelsefull<br />
för länet.<br />
De olika länsdelarna uppvisar dock en sinsemellan<br />
mycket varierad industristruktur. I Jönköpingsregionen<br />
finns det som är typiskt för hela<br />
länet men också en växande kunskapsindustri<br />
inom högteknologi och inom logistik och transport.<br />
Här ligger också de flesta större företagen i<br />
länet. I länets östra del (Höglandet) dominerar trä-,<br />
småhus- och möbelindustri. Skogsnäringen är<br />
betydande för de flesta kommunerna på Höglandet.<br />
Länets västra del har en omfattande tillverkningsindustri<br />
med en mycket hög andel små och<br />
medelstora företag.<br />
I Jönköping och i Nässjö finns, på grund av<br />
transportmässigt fördelaktiga lägen, centrallager<br />
för olika branscher. Omfattande nyinvesteringar av<br />
företag har gjorts under senare år, speciellt i Jönköping.<br />
Två för landet viktiga och stora vägstråk går<br />
genom länet: E 4 och väg 40. Vägarna 27 och 31,<br />
127 och 33 är betydelsefulla väglänkar till hamnar<br />
18 Kombiterminaler i Södra banregionen
i sydöst för en förväntad ökad handel över Östersjön.<br />
För den nord-sydliga inlandstrafiken är vägarna<br />
26 och 47 i västra länsdelen av stor betydelse<br />
liksom väg 32 i den östra delen.<br />
Järnvägsnätet i länet har en banlängd på totalt<br />
ca 690 km. Järnvägens viktigaste transportkorridor<br />
för godstransporter är Södra stambanan med knutpunkten<br />
Nässjö. Därefter kommer Jönköpingsbanan<br />
(Falköping–Nässjö) och Kust till kustbanan.<br />
Järnvägssträckorna Hamstad-Nässjö, Nässjö-Oskarshamn,<br />
Nässjö-Vetlanda och Värnamo-Jönköping<br />
är viktiga banor för att knyta samman stambanorna<br />
och möjliggöra tunga transportrelationer.<br />
Länsjärnvägsnätet är 368 km. 65 av länets ca 80<br />
tätorter har järnvägsanknutning men möjligheten<br />
att lasta och lossa järnvägsgods är starkt begränsad.<br />
Internationella samarbetsprojekt (urval)<br />
SEBTrans – Link<br />
Inom ramen för SEBTrans–Link utreds förutsättningarna<br />
för ett järnvägsbaserat brytpunktssystem<br />
längs Kust-till-Kustbanan, ett <strong>kombi</strong>terminalsystem<br />
för trailer- och containertransporter mellan<br />
Göteborgs hamn och Karlskrona/Kalmar hamnar<br />
och som skulle kunna innebära att mer gods förs<br />
över på järnväg i regionen.<br />
Alvesta, Borås, Värnamo, Karlskrona samt<br />
Emmaboda eller Nybro föreslås som brytpunkter<br />
på Kust till kustbanan.<br />
Baltic Gateway<br />
I detta EU-projekt medverkar 38 partners från sju<br />
länder. Projektet leds av <strong>Reg</strong>ion Blekinge och<br />
kommer att rapporteras i februari 2006.<br />
Bland annat genom genom s.k. port twinningarrangemang<br />
vill man utveckla särskilda transportkorridorer.<br />
Dessa är Karlskrona-Gdynia, Karlshamn-Klaipeda,<br />
Ystad-Swinoujscie och Trelleborg-<br />
Rostock.<br />
I projektet studeras också ”flaskhalsar” och<br />
felande länkar i transportkedjan. Arbetet bedrivs<br />
genom dialog och politisk förankring. Resultatet<br />
förväntas visa på potentialen för ett ökat resande<br />
och handelsutbyte samt klarlägga behov av<br />
infrastrukturinvesteringar.<br />
Inom ramen för projektet utvecklar man även<br />
en strategi för intermodala transporter i södra<br />
Östersjöregionen.<br />
Baltic Tangent<br />
Tillväxten i Baltikum och Polen och inte minst<br />
expansionen av den ryska ekonomin har ökat behovet<br />
av öst-västliga transporter genom Sverige<br />
och Danmark.<br />
<strong>Reg</strong>ionförbundet i Kalmar län leder ett projekt<br />
för att undersöka förutsättningarna för en bred östvästlig<br />
transportkorridor som innefattar Kalmar<br />
län. I förlängningen ligger också nya kontaktlänkar<br />
med den snabbväxande kinesiska marknaden.<br />
En etablering av transportkorridoren Baltic<br />
Tangent, som tangerar andra transportstråk i Östersjörummet,<br />
bidrar till en utbyggnad av infrastrukturen<br />
på land och till sjöss, vilket kan komma<br />
att stärka den ekonomiska tillväxten och skapa en<br />
växande arbetsmarknad i såväl Kalmar län som<br />
övriga medverkande Östersjöregioner.<br />
Medverkande är regionerna Halland och Jönköping,<br />
ett stort antal kommuner i Kalmar län,<br />
Höglandsområdet samt Banverket och Vägverket.<br />
I projektet medverkar samarbetsorganisationen<br />
för Danska transportcenter, regionerna Riga och<br />
Vidzeme i Lettland, Valga i Estland och Pskov i<br />
Ryssland. Till det kommer en rad ytterligare samarbetspartners<br />
i Estland, Lettland, Litauen, Finland,<br />
Polen och Tyskland. Näringslivet i berörda länder<br />
kommer att delta med experter i utredningsarbetet.<br />
Figur 5. Vision från SEBTrans-Link.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
19
3 Marknad och aktörer<br />
Marknaden för <strong>kombi</strong>trafik<br />
Många varor inom växande marknader är lämpliga<br />
för <strong>kombi</strong>nerade transporter. Kostnader, transporttider,<br />
punktlighet och säkerhet är exempel på viktiga<br />
faktorer om järnvägen ska öka sina volymer av<br />
<strong>kombi</strong>nerade transporter. Detta gäller inte minst<br />
för transporter av högvärdigt gods. Effektiva<br />
omlastningsmöjligheter mellan olika transportslag<br />
har stor betydelse för järnvägens utveckling och<br />
konkurrenskraft.<br />
I Banverkets Sektorsprogram för järnvägen<br />
framhålls att en koncentration till ett fåtal terminaler/noder<br />
är nödvändig för att undvika en överetablering<br />
och en ineffektiv spridning av investeringsmedel,<br />
därför föreslås strategiska noder (jmf figur<br />
1, sidan 9).<br />
Kombitrafiken är sedan några år inne i en gynnsam<br />
utveckling med ökande volymer. Gjorda prognoser<br />
pekar på en fortsatt ökning i framtiden ( se<br />
ruta nedan).<br />
Marknadssegment<br />
Kombitrafikmarknaden kan grovt delas in i ett<br />
antal segment. Vissa terminaler är inriktade på att<br />
kunna erbjuda terminaltjänst inom alla dessa segment.<br />
Andra terminaler är nischade mot vissa segment.<br />
Segmenten nedan är mer eller mindre marknadsmässigt<br />
konkurrenskraftiga. De segment som<br />
<strong>kombi</strong>trafiken är särskilt stark inom är de där<br />
tunga aktörer som exempelvis rederier med stora<br />
containervolymer är involverade. Följande segment<br />
identifieras här:<br />
• De stora speditionsföretagen. Dessa köper<br />
upp stora volymer trailer- och växelflaktransporter<br />
och styr dessa till de transportsätt och<br />
transportvägar som är mest effektiva vid varje<br />
givet tillfälle. Kombitrafiken är här konkurrenskraftig<br />
för de transporter som är långväga inom<br />
Sverige eller till och från kontinenten.<br />
• Transporter direkt åt varuägare. Vissa större<br />
handels- eller tillverkningsföretag skapar eller<br />
köper upp hela transportkoncept. Då det handlar<br />
om stora volymer kan järnvägen vara attraktiv<br />
i vissa relationer. IKEA:s satsning på ett<br />
<strong>kombi</strong>tåg mellan Duisburg och Älmhult är ett<br />
exempel på transportupplägg inom detta segment.<br />
• Rederier/varuägare. Ett antal stora rederier<br />
som exempelvis Maersk har satsat stort på<br />
transoceana containertransporter. Tillsammans<br />
med de hamnar de anlöper försöker de vinna<br />
marknadsandelar genom att stödja effektiva<br />
transportupplägg till inlandsterminaler, så kallade<br />
”dry ports”. Höglandspendeln mellan Göteborg<br />
och Gamlarp är ett exempel på detta.<br />
Polzug mellan Hamburg och terminaler i Polen<br />
är ett annat framgångsrikt exempel på detta.<br />
• Distributionsslingor, Lätt<strong>kombi</strong>. Detta segment<br />
har hittills inte visat sig vara ekonomiskt<br />
bärkraftigt. Green Cargo körde på prov ett lätt<strong>kombi</strong>system<br />
kallat Dalkullan som fungerade<br />
bra men inte fick den beläggning som krävdes.<br />
Systemet gick ut på att ett tåg gick i en slinga<br />
från ett centrallager i Dalarna till olika terminalpunkter<br />
i landet där av- och pålastning av<br />
växelflak skedde. Växelflaken kördes med lastbil<br />
från terminalpunkterna för att leverera till<br />
butikerna i närområdet.<br />
• Europeisk utrikeshandel prognosticeras öka 45% till 2015<br />
• EFM-godssimuleringar visar att ”road pricing” påverkar<br />
modal-split samt utnyttjandet av vägtransporter<br />
• Internationella godstransporter med lastbil förväntas öka<br />
med 58-75%, beorende på vägavgiftsnivå (omfördelning till<br />
järväg)<br />
• Potentiella ”flaskhalsar” förväntas öka i antal och existerande<br />
”flaskhalsar” bli värre 2003-2015<br />
• Intermodala transporter förväntas öka med 110% till 2015<br />
Figur 6.<br />
Ur Multi-client study ”Capacity<br />
2015”, BMT Transport Solutions<br />
GmbH.<br />
• Beräkningen omfattar de viktigaste 18 intermodala<br />
korridorerna<br />
• Potentiella kapacitetsproblem per järnvägskorridor och i<br />
<strong>kombi</strong>-terminaler har beräknats-/analyserats<br />
20 Kombiterminaler i Södra banregionen
CargoNet<br />
CargoNet A/S har under flera år haft en stark tillväxt<br />
i Norge och övertog år 2002 det svenska bolaget<br />
Rail Combi från Green Cargo. CargoNet är det<br />
samlande namnet och nätverken i Sverige och<br />
Norge är integrerade. Den godsvolym som<br />
CargoNet Sverige transporterar med hjälp av<br />
Green Cargo, motsvarar 1 000 lastbilar/dygn.<br />
Lastbilsgods som går med tåg de långa sträckorna<br />
är en växande verksamhet i hela Europa. I<br />
Sverige har CargoNet Sverige tecknat avtal med<br />
Green Cargo som huvudleverantör för tågdragning<br />
och växling av dessa så kallade <strong>kombi</strong>tåg i Sverige<br />
under åren 2005–2008. Tågdragningen omfattar ca<br />
40 <strong>kombi</strong>tåg per dygn plus över 150 vagnar per<br />
dygn i Green Cargos egna godståg.<br />
CargoNets <strong>kombi</strong>tåg binder samman 14 terminaler<br />
i Sverige med 12 terminaler i Norge och ett<br />
heltäckande nät av terminaler på kontinenten. Drift<br />
och ägandeförhållanden skiljer sig åt i de olika<br />
terminalerna. De terminaler som ligger i hamnarna<br />
Trelleborg och Helsingborg ägs och drivs av hamnbolagen.<br />
I Älmhult är CargoNet operatör och delägare<br />
av terminalen tillsammans med kommunen<br />
och IKEA. I Malmö och Jönköping drivs verksamheten<br />
av CargoNet, spåren ägs och underhålls av<br />
Banverket medan marken ägs av statliga<br />
Jernhusen.<br />
Figur 7. CargoNets nätverk i Skandinavien –<br />
Maj 2005.<br />
Med samarbetspartners kan man erbjuda trafik<br />
till och från <strong>kombi</strong>terminaler i många länder på<br />
kontinenten. Nedan följer några exempel på<br />
CargoNets transportupplägg.<br />
GORE - fem dagar i veckan<br />
Göteborg Oslo Rail Express, är en pendel mellan<br />
Göteborgs hamn och Oslo som går fem dagar i<br />
veckan.<br />
Scandinavian Rail Express - över natt<br />
Scandinavian Rail Express är ett tåg för container,<br />
trailer och växelflak mellan Trelleborg, Malmö och<br />
Oslo. Förbindelsen går över natten i båda riktningarna<br />
West Coast Shuttle - Göteborg - Skåne 5 dagar i<br />
veckan<br />
WCS erbjuder ett optimalt transportsystem för<br />
såväl container och trailertrafik mellan Göteborg<br />
och Helsingborg/Malmö/Trelleborg.<br />
BRE - korridoren mellan öst och väst<br />
Baltic Rail Express trafikerar Oslo - Stockholm<br />
med fem avgångar i veckan i båda riktningarna.<br />
Terminalen i Stockholm fungerar som hub och<br />
erbjuder förbindelser mot öst.<br />
Jönköping Oslo Rail Express<br />
Fem dagar i veckan transporterar JORE <strong>kombi</strong>last<br />
mellan Småland och Norge.<br />
Höglandets Terminal AB (Nässjö/Gamlarp)<br />
Terminalen tillkom efter att lageretableringar i<br />
kommunen väckt tanken om en ”inlandshamn”.<br />
En arbetsgrupp inledde en marknadsunderökning<br />
2001. Effektiviseringar hittades i hela logistikflödet<br />
och ett produktionsupplägg togs fram. Presumtiva<br />
kunder besöktes och offerter lämnades<br />
men kunderna var då inte mogna att ta steget.<br />
Nässjö kommun, Posten och Banverket byggde<br />
med hjälp av EU-medel tågspåren i Gamlarp.<br />
Marknadsföringen skedde mot andra grupper.<br />
Transab och Nässjö kommun började skissa på ett<br />
gemensamt bolag för driften av terminalen. Den<br />
byggdes av Nässjö kommun och stod klar hösten<br />
2003.<br />
Första avtalet om terminaltjänst undertecknades<br />
i september 2004 med Green Cargo AB. Verksamheten<br />
inleddes den 4 oktober 2004 med ett<br />
containertåg från Göteborgs hamn till Nässjö.<br />
Tågen har sedan dess gått fulla i bägge riktningar<br />
och kapaciteten utökades fr.o.m. 9 januari<br />
2005. Marknaden består av företag runt Göteborg<br />
och Nässjö i en radie om 5 -10 mil.<br />
Atlantexpressen - varje kväll<br />
Atlantexpressen är ett heltåg för containrar mellan<br />
Göteborgs hamn, Norrköping och Stockholm, som<br />
går varje kväll måndag-fredag i båda riktningarna.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
21
4 Kriterier för regional utvecklingsplan<br />
Ett övervägande om en terminal ska anses vara av<br />
nationellt intresse och eventuellt bli föremål för<br />
statligt stöd baseras på följande centrala kriterier.<br />
• Lokalisering till godsflöden och noder: För<br />
att maximal effekt ska erhållas av de satsningar<br />
som görs för godsstråken bör terminaler lokaliseras<br />
till tunga godsstråk och noder.<br />
• Konkurrensneutralitet: Terminalen skall vara<br />
öppen för alla <strong>kombi</strong>trafikoperatörer.<br />
• Anslutningar och tillgänglighet: Terminaler<br />
ska lokaliseras till ett läge som med rimliga<br />
spår- och väganslutningar ger god tillgänglighet<br />
till de övergripande trafiksystemen.<br />
• Terminalutformning: Det bör finnas förutsättningar<br />
för att ge terminalen en rationell utformning<br />
gällande hantering av lyft, mellanlagringsytor,<br />
körytor, uppställningsmöjligheter för<br />
vagnar etc.<br />
• Marktillgång och omgivningspåverkan: Terminaler<br />
ska ha möjligheter att expandera och<br />
anpassas till ökad efterfrågan. Vidare bör de<br />
ligga i sådana lägen där acceptans finns för<br />
bullrande och trafikalstrande verksamhet.<br />
• Marknadsmässig bäring: Terminaler ska etableras<br />
och utformas utifrån ett efterfrågeperspektiv<br />
För mindre terminaler (volym under 10 000<br />
enheter) kan containerhantering med fördel ske<br />
med truck, särskilt rationellt är detta om<br />
trucken kan samutnyttjas för andra uppgifter.<br />
Tågbildning kan ske samordnad med övrig<br />
vagnslasttrafik.<br />
För större terminaler (volym över 10 000<br />
enheter) fordras flera truckar alternativt<br />
containerkran. Tågbildning bör kunna ske på<br />
<strong>kombi</strong>terminalen med direkt avgångsmöjlighet.<br />
22 Kombiterminaler i Södra banregionen
5 Önskvärd framtida terminalstruktur<br />
Ett viktigt led i arbetet med att bygga upp en samhällsekonomiskt<br />
effektivt och långsiktig hållbar<br />
transportförsörjning är att överväga lokalisering<br />
och utformningen av transportcentra, d v s orter<br />
som på olika sätt bör fungera som knutpunkter i ett<br />
funktionellt transportsystem längs robusta godsstråk<br />
och strategiskt belägna noder.<br />
I det aktuella området, som utgörs av Skåne,<br />
Blekinge, Kalmar, Kronoberg och Jönköpings län<br />
är Södra stambanan, Västkustbanan respektive E4/<br />
E6 huvudstråk i nord-sydlig riktning. I väst-östlig<br />
riktning är Markarydsbanan, del av Skånebanan<br />
och Blekinge kustbana respektive E22 stråk med<br />
ökande betydelse. De tidigare nämnda utvecklingsprojekten<br />
SEBTrans–Link, Baltic Gateway och<br />
Baltic Tangent har särskild bäring på väst-östliga<br />
transporter.<br />
Dessa stråk är identifierade i Banverkets<br />
Sektorsprogram för järnvägen såsom strategiska<br />
godsstråk (jmf figur 1.) Utöver dessa kan Kust till<br />
kustbanan mellan Göteborg och Karlskrona/Kalmar<br />
komma att få betydelse som kompletterande<br />
stråk för väst-östliga transporter. Detta är särskilt<br />
studerat i utvecklingsprojektet SEBTrans–Link.<br />
I sektorsprogrammet från 2002 pekades<br />
Malmö, Trelleborg, Helsingborg och Jönköping ut<br />
som strategiska noder. Sedan dess har transportflödena<br />
mot sydost och över Östersjön fortsatt att<br />
öka kraftigt. Gamlarp har etablerats som en viktig<br />
terminal i Jönköpingsområdet. Kombitrafiken har<br />
upplevt en kraftig tillväxt och planer på terminaler<br />
har vuxit fram på ytterligare platser. Vi tror att<br />
denna utveckling fortsätter och att det nät av noder<br />
som pekades ut i sektorsprogrammet behöver omprövas.<br />
Även om marknaden växer kan en överetablering<br />
av terminaler vara dyrbar och ineffektiv. Det<br />
gäller därför att eftersträva en stegvis utveckling,<br />
där konkurrensförhållanden mellan terminaler och<br />
aktörer beaktas. I ett begränsat geografiskt område<br />
kan inte fler terminaler bära sig än vad efterfrågan<br />
kan ge vid varje given tidpunkt.<br />
Med ledning av ovanstående och baserat på<br />
nuvarande kunskaper föreslår därför Banverket,<br />
Södra banregionen att <strong>kombi</strong>terminaler i södra<br />
Sverige utvecklas enligt nedanstående plan.<br />
Utvecklingsplan<br />
I denna utvecklingsplan redovisas befintliga och<br />
tillkommande <strong>kombi</strong>terminaler med förbättringsåtgärder<br />
i tidsperspektiven kort sikt (0-3 år),<br />
medellång sikt (3-10 år) och lång sikt (10-20 år).<br />
Redovisningen innehåller alla de terminaler och<br />
förbättringar som vi bedömer vara bärkraftiga i<br />
respektive tidsperspektiv. Värderingen av vilka<br />
terminaler som ska anses vara nationellt viktiga<br />
görs därefter. Detta görs utan hänsyn till vilken<br />
part som är ansvarig och utan hänsyn till om de<br />
finansieras med privata medel, avgifter eller kommunala<br />
eller statliga anslag.<br />
Kort sikt<br />
• Helsingborgs hamns nya <strong>kombi</strong>terminal i<br />
hamnen väster om IKEA för fartygsburna<br />
containrar f.v.b. järnväg och lastbil. CargoNet<br />
flyttar sin verksamhet dit. Önskemål finns om<br />
att anslutningsspåret till den nya terminalen ska<br />
elektrifieras.<br />
• Den internationella huben i Malmö är i stort<br />
behov av kapacitetsförstärkning och planeras<br />
expandera med ytterligare två spår.<br />
• Trelleborgs hamn med terminal i flyttat och<br />
utökat östligare läge vid gamla färjestationen.<br />
• Ystad. Hamnbolaget etablerar en mindre<br />
<strong>kombi</strong>terminal i anslutning till bangården.<br />
• Karlskrona. Kommunen avser att rusta upp det<br />
kommunala anslutningsspåret mellan hamnen<br />
och Gullberna. Möjligheterna att hantera<br />
<strong>kombi</strong>volymer i hamnen kommer att förbättras.<br />
• Älmhult Vägnätet till/från terminalen är ett<br />
bekymmer, främst väg 120 mot Traryd. Dessutom<br />
har man flaskhalsproblem vad gäller<br />
godstransporter på järnväg på sträckan Helsingborg–Älmhult.<br />
• Alvesta Kommunen har köpt en industrifastighet<br />
invid bangården som kan omvandlas<br />
till en <strong>kombi</strong>terminal med enklare åtgärder.<br />
• Den befintliga <strong>kombi</strong>terminalen i Jönköping<br />
har nått sitt kapacitetstak. Olika sätt att med<br />
små medel öka kapaciteten genom utnyttjande<br />
av omgivande bangård ska undersökas.<br />
• Nässjö/Gamlarp. Kommunen bygger för närvarande<br />
ut <strong>kombi</strong>terminalen med spår och hårdgjorda<br />
ytor. Anslutningen till Södra stambanan<br />
behöver förbättras och i första hand kompletteras<br />
med mellanspårsförbindelser.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
23
Terminal Förändring Åtgärder inne på<br />
terminalområdet<br />
Åtgärder gällande<br />
anslutningar<br />
Helsingborgs<br />
hamn<br />
Ny <strong>kombi</strong>terminal anläggs i<br />
hamnen. CargoNet flyttar sin<br />
verksamhet dit<br />
Spår och hårdgjorda ytor<br />
anläggs<br />
Anslutning mellan den nya<br />
terminalen och bangården<br />
elektrifieras<br />
Helsingborgs<br />
godsbangård<br />
Befintlig terminalverksamhet<br />
upphör<br />
Osäkert för närvarande vad<br />
som händer med<br />
terminalområdet<br />
Malmö<br />
<strong>kombi</strong>terminal<br />
Kapacitetstaket är nått för att<br />
klara ytterligare trafikökningar<br />
krävs åtgärder<br />
Terminalytan utökas och<br />
ytterligare två spår med<br />
lyftmöjlighet skapas<br />
Väganslutning till<br />
Västkustvägen och<br />
spåranslutning till Södra<br />
stambanan förbättras<br />
Trelleborg<br />
Hamnen utökar kapaciteten med<br />
en ny <strong>kombi</strong>terminal i anslutning<br />
till bangården<br />
Två hanteringsspår och<br />
hårdgjorda ytor skapas på<br />
inköpt bangårdsområde<br />
Smärre anpassningar av<br />
invidliggande bangård görs<br />
(spår och kontaktledningar).<br />
Utbyggnad av E6 Trelleborg-<br />
Vellinge enligt plan.<br />
Älmhult Inga förändringar på kort sikt Inga åtgärder på kort sikt Inga åtgärder på kort sikt<br />
Jönköping<br />
(Ljungarum)<br />
Terminalen har nått<br />
kapacitetstaket<br />
Möjligheterna att utnyttja<br />
omgivande bangård för en<br />
kapacitetsökning undersöks<br />
Kapacitetsförstärkning av<br />
anslutningen mot E4 inklusive<br />
trafikplats Solåsen<br />
Nässjö/Gamlarp<br />
Terminalen byggs ut för att klara<br />
ytterligare trafikupplägg<br />
Terminalyta och spår byggs<br />
ut så att kapaciteten<br />
fördubblas<br />
Anslutning till Södra<br />
stambanan förbättras med<br />
mellanspårsförbindelser<br />
Ystad<br />
Hamnen etablerar en mindre<br />
<strong>kombi</strong>terminal för trafiken till och<br />
från Polen<br />
Spår och hårdgjord yta<br />
anläggs i anslutning till<br />
bangården<br />
Befintlig spåranslutning<br />
utnyttjas<br />
Alvesta<br />
Kommunen etablerar en mindre<br />
<strong>kombi</strong>terminal för en godspendel<br />
utmed Kust till kustbanan<br />
En industrifastighet med<br />
spår och anslutning till<br />
bangården i Alvesta<br />
omvandlas till <strong>kombi</strong>terminal<br />
Befintlig spåranslutning<br />
utnyttjas<br />
Karlskrona<br />
Kommunen etablerar en mindre<br />
<strong>kombi</strong>terminal i hamnen för att<br />
knyta ihop färjelinjen till Gdynia<br />
med Kust till kustbanan.<br />
En <strong>kombi</strong>terminal skapas<br />
etappvis på hamnområdet<br />
Befintligt anslutningsspår<br />
mellan hamnen och Gullberna<br />
rustas upp.<br />
Tabell 6. Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling på kort sikt.<br />
Medellång sikt<br />
Utöver de terminaler och åtgärder som redovisades<br />
under kort sikt tillkommer nedanstående på medellång<br />
sikt<br />
• Karlshamn. En <strong>kombi</strong>terminal etableras i<br />
Stillerydsområdet för att betjäna både den växande<br />
hamnverksamheten med trafik mot<br />
Baltikum och lokala/regionala behov. Anslutning<br />
västerut på Blekinge kustbana förbättras<br />
med hjälp av ett nytt triangelspår.<br />
• Malmö, Norra hamnen. Hamnbolaget CMP<br />
utvecklar ett nytt logistikområde i Norra hamnen<br />
dit även Tysklandsfärjorna flyttar. På detta<br />
område planeras en ny <strong>kombi</strong>terminal. Spåranslutningen<br />
till Malmö godsbangård planeras<br />
få ökad standard.<br />
• Malmö Kombiterminal. Terminalens roll som<br />
internationellt nav medför behov av ytterligare<br />
kapacitetsökningar. Fler spår under en ny bredare<br />
portalkran skapas. Anslutningen till Södra<br />
stambanan förbättras med förlängda<br />
anslutningsförbindelser.<br />
24 Kombiterminaler i Södra banregionen
Terminal Förändring Åtgärder inne på<br />
terminalområdet<br />
Åtgärder gällande<br />
anslutningar<br />
Helsingborgs<br />
hamn<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Malmö<br />
<strong>kombi</strong>terminal<br />
Kapaciteten fortsätter att byggas<br />
ut för att klara ytterligare<br />
trafikökningar<br />
Ny bredare portalkran<br />
införskaffas och ytterligare<br />
spår anläggs därunder<br />
Spåranslutning till Södra<br />
stambanan ses förbättras<br />
med hjälp av längre<br />
anslutningsförbindelser<br />
Malmö, Norra<br />
Hamnen<br />
Hamnbolaget CMP utvecklar ett<br />
nytt logistikområde i Norra<br />
hamnen dit även Tysklandsfärjorna<br />
flyttar.<br />
På detta område planeras en<br />
ny <strong>kombi</strong>terminal.<br />
Spåranslutningen till Malmö<br />
godsbangård får ökad<br />
standard. Utbyggnad av<br />
trafikplats Spillespengen<br />
enligt plan<br />
Trelleborg<br />
Hamnen utökar kapaciteten på<br />
den nya <strong>kombi</strong>terminal med en<br />
andra utbyggnadsetapp<br />
Ytterligare spår byggs och<br />
en portalkran införskaffas<br />
Älmhult<br />
Uppställningsmöjligheter och<br />
tillgänglighet förbättras<br />
Ytterligare vagnuppställningskapacitet<br />
skapas<br />
Bangården i Älmhult ses över<br />
för att bli mer rationell.<br />
Ny anslutning mot väg 120<br />
västerut<br />
Jönköping<br />
(Ljungarum)<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Nässjö/Gamlarp<br />
Ytterligare volymökningar kräver<br />
ökad rationalitet på terminalen<br />
och i anslutningar<br />
Avgångs-/ankomstspår<br />
förlängs<br />
Ny anslutning till Södra stambanan<br />
norrut vid Vimnarp.<br />
Åtgärder på väg 842 och väg<br />
661 mot Torsvik enligt<br />
länstransportplanen<br />
Ystad<br />
Terminalen byggs ut efterhand<br />
som efterfrågan ökar<br />
Ytterligare spår och<br />
hårdgjorda ytor skapas<br />
Förbättring av väganslutning<br />
till E65 behövs<br />
Alvesta<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Karlskrona<br />
Terminalen byggs ut efterhand<br />
som efterfrågan ökar<br />
Ytterligare spår och<br />
hårdgjorda ytor skapas<br />
Upprustning av Verkövägens<br />
anslutning till Österleden och<br />
E22 alternativt ny förbindelse<br />
mot E22<br />
Karlshamn<br />
Ny terminal etableras för att<br />
serva hamnverksamheten och<br />
lokala/regionala behov<br />
En ny <strong>kombi</strong>terminal anläggs<br />
på Stillerydsområdet<br />
Planerat/byggt triangelspår<br />
för bättre anslutning västerut<br />
byggs/utnyttjas<br />
Tabell 7. Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling på medellång sikt. Observera att tabellen<br />
innehåller alla terminaler som förväntas finnas i detta tidsperspektiv<br />
• Trelleborg. Den nya <strong>kombi</strong>terminalen byggs ut<br />
i en andra etapp med ytterligare två spår. Kapaciteten<br />
förbättras ytterligare med hjälp av en<br />
portalkran.<br />
• Ystad. Terminalen byggs ut efterhand som<br />
efterfrågan ökar.<br />
• Karlskrona. Terminalen byggs ut efterhand<br />
som efterfrågan ökar<br />
• Älmhult. Kapacitetsproblem på Älmhults<br />
bangård försämrar tillgängligheten till <strong>kombi</strong>terminalen.<br />
Förbättrade uppställningsmöjligheter<br />
för vagnar på <strong>kombi</strong>terminalen behövs.<br />
• Nässjö/Gamlarp: Förväntade volymökning<br />
kräver förbättrade kopplingar norrut. Ankomst-/<br />
avgångsspår behöver förlängas. Åtgärderna kan<br />
samordnas genom att ett tredje tågspår byggs<br />
längs stambanan mellan Gamlarp och Vimnarp.<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
25
Terminal Förändring Åtgärder inne på<br />
terminalområdet<br />
Åtgärder gällande<br />
anslutningar<br />
Helsingborgs<br />
hamn<br />
Malmö<br />
<strong>kombi</strong>terminal<br />
Malmö, Norra<br />
Hamnen<br />
Trelleborg<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Älmhult Inga förändringar förväntas Upprustning av väg 120<br />
alternativt ny förbindelse<br />
Älmhult-Ljungby<br />
Torsvik<br />
Ny <strong>kombi</strong>terminal etableras på<br />
Torsviksområdet med<br />
spåranslutning till Tenhult<br />
En fullskalig <strong>kombi</strong>terminal<br />
med tillhörande ankomst/<br />
avgångsbangård byggs<br />
Nytt anslutningsspår byggs<br />
mellan Torsvik och Tenhult.<br />
Kapacitetsförstärkning av<br />
trafikplats E4 Torsvik<br />
Jönköping<br />
(Ljungarum)<br />
CargoNet flyttar sin Verksamhet<br />
till Torsvik<br />
Terminalområdet får troligen<br />
annan användning<br />
Nässjö/Gamlarp<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Ystad<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Alvesta<br />
Inga förändringar förväntas<br />
Karlskrona<br />
Den ökade färjetrafiken mot<br />
Polen medför behov av bättre<br />
anslutningar<br />
Ytterligare spår och<br />
hårdgjorda ytor skapas<br />
Spåranslutningen vid<br />
Gullberna uppgraderas.<br />
Korsningen med väg 28<br />
planskiljs<br />
Karlshamn<br />
Ny godsbangård byggs på<br />
Stillerydsområdet och<br />
anslutningsbanan till BKB<br />
elektrifieras<br />
En ny godsbangård anläggs<br />
på Stillerydsområdet<br />
Triangelspåret och övrig<br />
spåranslutning elektrifieras.<br />
<strong>Sydost</strong>länken övervägs<br />
Värnamo<br />
En mindre <strong>kombi</strong>terminal<br />
etableras för att serva lokala<br />
företag i GGVV-området<br />
Spår och hårdgjord yta<br />
anläggs<br />
Spåranslutning till Kust till<br />
kust och väganslutning till E4<br />
och väg 27 skapas.<br />
Hässleholm<br />
En <strong>kombi</strong>terminal etableras på<br />
nytt logistikområde för att serva<br />
lokala företag till Skåne<br />
Nordostområdet<br />
Spår och hårdgjord yta<br />
anläggs<br />
Spåranslutning till Södra<br />
stambanan och väganslutning<br />
till väg 23 och väg 21 skapas<br />
Oskarshamn<br />
I eller i anslutning till hamnen kan<br />
en mindre <strong>kombi</strong>terminal skapas<br />
Befintliga spår och ytor kan<br />
möjligen användas med<br />
kompletteringar<br />
Befintlig spåranslutning<br />
används.<br />
Kalmar/Nybro<br />
Som slutpunkt i ett eventuellt<br />
<strong>kombi</strong>upplägg utmed Kust till<br />
kustbanan skapas en mindre<br />
<strong>kombi</strong>terminal<br />
Spår och hårdgjord yta<br />
skapas i nära anslutning till<br />
Kust till Kustbanan<br />
Befintlig spåranslutning med<br />
möjliga kompletteringar<br />
används.<br />
Tabell 8. Översikt över föreslagen <strong>kombi</strong>terminalutveckling på lång sikt i Södra banregionen. Observera att<br />
tabellen innehåller alla terminaler som förväntas finnas i detta tidsperspektiv<br />
26 Kombiterminaler i Södra banregionen
Lång sikt<br />
• Jönköping/Torsvik. En ny <strong>kombi</strong>terminal<br />
etableras i Torsviksområdet öster om E4.<br />
CargoNet flyttar sin sin verksamhet dit från<br />
terminalen i Jönköping/Ljungarum. Terminalen<br />
ansluts till Jönköpingsbanan via ett spår till<br />
Tenhult. Väganslutningarna (Barnarpsvägen)<br />
förbättras mellan Torsvik och Tenhult.<br />
• Karlskrona. Utvecklingen av färjetrafiken mot<br />
Polen förväntas fortsätta öka kraftigt. Om andelen<br />
trailer-/växelflakstransporter utan medföljande<br />
förare ökar från dagens låga nivå kan<br />
<strong>kombi</strong>trafiken till hamnen bli så omfattande att<br />
en förbättring av spåranslutningen vid Gullberna<br />
blir nödvändig. Likaså kan det bli nödvändigt<br />
med en planskild korsning med väg 28.<br />
• Karlshamn. Stillerydsområdet utvecklas vidare.<br />
Ny godsbangård byggs och spåranslutningen<br />
till Blekinge kustbana elektrifieras.<br />
• Kalmar län. På lång sikt förväntas <strong>kombi</strong>trafikupplägg<br />
kunna etableras mellan Oskarshamn<br />
och Nässjö samt på Kust till kustbanan<br />
till Kalmar. Uppläggen blir i mindre skala med<br />
möjliga stopp vid små terminaler i Hultsfred<br />
respektive Nybro/Emmaboda längs vägen.<br />
• I Hässleholm etablerar kommunen en <strong>kombi</strong>terminal<br />
i ett nytt logistikområde norr om tätorten.<br />
• Även Värnamos kommunikationsläge vid E 4<br />
och Rv 27 samt läge längs Kust till kustbanan<br />
kan motivera en satsning på en mindre <strong>kombi</strong>terminal<br />
på orten i enlighet med brytpunktskonceptet<br />
i SEBTrans–Link.<br />
Nationellt viktiga terminaler.<br />
Av de terminaler som redovisats i ovanstående<br />
utvecklingsplan utgör vissa nationellt viktiga terminaler.<br />
De nationellt viktiga terminalerna ska<br />
uppfylla de kriterier som redovisades i kapitel 4.<br />
En svårighet i att peka ut dem är att förutse hur<br />
konkurrenssituationen gentemot andra terminaler i<br />
närområdet påverkas. Vi har därför identifierat ett<br />
antal geografiska påverkansområden innehållande<br />
konkurrerande eller samverkande terminaler som<br />
vi enskilt resonerar kring nedan. För varje sådant<br />
område försöker vi göra ett ställningstagande och<br />
peka ut en eller ibland flera nationellt viktiga terminaler.<br />
Dessa terminaler är utpekade utan hänsyn<br />
till vilken part som ska ansvara för ägande och<br />
investeringar i dem. De är helt enkelt utpekade för<br />
att de anses vara nationellt viktiga oavsett om de<br />
ligger i hamnar, på privat, kommunal eller statlig<br />
mark.<br />
Västra och södra Skåne:<br />
I detta område är transportflödena tillräckligt stora<br />
för att flera terminaler kan utvecklas i närheten av<br />
varandra, särskilt eftersom de har delvis olika<br />
inriktning. För detta område bedömer vi att Malmös<br />
befintliga <strong>kombi</strong>terminal, Trelleborgs <strong>kombi</strong>terminal<br />
samt <strong>kombi</strong>terminalen i Helsingborg är<br />
nationellt viktiga terminaler för närvarande och på<br />
lång sikt. När det gäller Ystad bedömer vi att den<br />
terminalen med sin klara inriktning mot färjetrafiken<br />
till Swinoujscie har sin nisch på marknaden.<br />
Beroende på hur denna färjetrafik utvecklas kan<br />
också terminalen där utvecklas.<br />
Nordöstra Skåne, Blekinge och Kronoberg:<br />
I detta område är transportvolymerna idag inte<br />
tillräckliga för att motivera ett flertal <strong>kombi</strong>terminaler.<br />
Med tanke på den kraftiga transportökningen<br />
över Östersjön tror vi dock att nationellt<br />
viktiga terminaler kommer att vara relevanta på<br />
medellång och lång sikt. Vi bedömer att Karlshamn<br />
med sin färjetrafik och sitt relativt sett<br />
transportintensiva omland kan utvecklas till en<br />
nationellt viktig terminalort. En terminal i Karlskrona<br />
inriktad på omlastning till färjelinjen mot<br />
Polen bedöms kunna klara en sådan konkurrens.<br />
Samtidigt kan det omvända förhållandet också<br />
gälla, att Karlskrona blir en nationellt viktig terminal<br />
på sikt. Det finns troligen möjligheter till samverkan<br />
mellan dessa två terminaler exempelvis<br />
genom att tåg mot Karlskrona kan koppla av vagnar<br />
i Karlshamn och vice versa beroende på om<br />
tåget kommer västerifrån på Blekinge kustbana<br />
eller norrifrån på Kust till kustbanan.<br />
En terminal i Karlshamn eller Karlskrona kan<br />
påverka den befintliga terminalen i Älmhult och de<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
27
planerade terminalerna i Kristianstad, Hässleholm<br />
och Alvesta. En ytterligare nationellt viktig terminal<br />
i området är därför svår att peka ut. Vi tror<br />
dock att på sikt kan någon av knutpunkterna Alvesta<br />
eller Hässleholm med sina respektive omland<br />
kan utvecklas till en nationellt viktig terminal.<br />
Jönköping/Nässjöområdet:<br />
Jönköping pekades ut som en nod i sektorsprogrammet<br />
2002. Jönköping, Värnamo, Nässjö<br />
utgör ett transportintensivt område med stora flöden<br />
på viktiga stråk. Med dess centrala läge i<br />
Skandinaviens tättbefolkade delar är området attraktivt<br />
för centrallageretableringar. Torsviksområdet<br />
vid E4 är viktigt i detta sammanhang, men<br />
även Nässjö med Gamlarpsområdet utvecklas<br />
positivt, dock från en lägre nivå.<br />
Med tanke på att verksamheten i den befintliga<br />
<strong>kombi</strong>terminalen i Ljungarum i Jönköping kan<br />
komma att flyttas till Torsvik, känns det inte rimligt<br />
att peka ut Ljungarum som nationellt viktig på<br />
lång sikt. Den befintliga terminalen i Gamlarp,<br />
belägen utanför Nässjö direkt vid Södra stambanan,<br />
är utvecklingsbar på både kort och lång sikt.<br />
För närvarande verkar det som om båda befintluga<br />
terminalerna har tillräckligt marknadsunderlag och<br />
att de tillsammans tillgodoser den efterfrågan som<br />
finns i regionen.<br />
En terminaletablering på Torsvik med ny spåranslutning<br />
till Tenhult innebär att CargoNet flyttar<br />
sin verksamhet från Jönköpings befintliga terminal<br />
i Ljungarum, vilken troligen stängs. Eftersom en<br />
stor del av volymerna på terminalen i Gamlarp<br />
skall till och från Torsviksområdet kommer även<br />
den påverkas av en terminaletablering på Torsvik.<br />
Frågan är om Gamlarps fördel i form av läget direkt<br />
vid Södra stambanan räcker för att den ska<br />
överleva? Möjligtvis kan en växande logistikverksamhet<br />
i Nässjö och vidare österut kompensera<br />
Torsviksbortfallet.<br />
Den stora investering som krävs för att etablera<br />
en fullständig terminal på Torsvik, inklusive nytt<br />
anslutningsspår, bedömer vi kan förverkligas först<br />
på lång sikt. Med tanke på detta och på nuvarande<br />
situation i Ljungarum och Gamlarp bedömer vi att<br />
båda dessa terminaler kan samverka som nationellt<br />
viktiga i området på kort och medellång sikt. Om<br />
Torsviksterminalen etableras blir denna på lång<br />
sikt den nationellt viktiga <strong>kombi</strong>terminalen. Om<br />
inte Torsvik etableras är på lång sikt Gamlarpsterminalen<br />
den av de befintliga terminalerna som<br />
är mer utvecklingsbar och blir därför den nationellt<br />
viktiga i regionen.<br />
Kalmar län:<br />
I Kalmar län kan inte omedelbart en marknad för<br />
<strong>kombi</strong>trafik identifieras. Oskarshamn med färjetrafik<br />
till Gotland och möjlig framtida färjetrafik till<br />
Baltikum och Kalmar torde vara de orter som har<br />
de gynnsammaste förutsättningarna för en <strong>kombi</strong>terminaletablering<br />
i Kalmar län. Som vi bedömer<br />
det i nuläget är det svårt att även på lång sikt peka<br />
ut någon av orterna som nationellt viktiga.<br />
Slutord<br />
Föreliggande förslag baseras på de kunskaper vid<br />
färdigställandetillfället.<strong>Remiss</strong>förfarandet blir ett<br />
mycket viktigt tillfälle för berörda intressenter att<br />
bemöta förslaget och att förse oss med ytterligare<br />
kunskap och argument för eller emot de bedömningar<br />
vi har gjort. Kan intressenterna inom de<br />
områden där det råder osäkerhet gemensamt<br />
komma fram till en önskvärd terminalstruktur<br />
kommer det att vara till stor hjälp inför formulerandet<br />
av det slutliga förslaget.<br />
Referenser<br />
• Banverkets sektorsprogram från 2002<br />
• Andra Godstransportdelegationens slutbetänkande<br />
• Riktlinjer för Banverkets åtagande avseende<br />
<strong>kombi</strong>terminaler<br />
• Noteringar och OH-material från Workshopen i<br />
Alvesta 2005-03-08<br />
28 Kombiterminaler i Södra banregionen
Föreslagen terminalstruktur 2025<br />
❍?<br />
? ?<br />
❑<br />
❑<br />
❍<br />
❍<br />
❍?<br />
❍<br />
❍<br />
❑<br />
❍?<br />
❍? ❍?<br />
❍<br />
❑<br />
❑<br />
Figur 8. Föreslagen temionalstruktur 2025<br />
❑ = Nationellt viktiga <strong>kombi</strong>terminaler<br />
❍<br />
❍<br />
= Övriga <strong>kombi</strong>terminaler<br />
? = Se texten<br />
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
29
30 Kombiterminaler i Södra banregionen
Förslag till regional utvecklingsplan<br />
31
Banverket Södra Banregionen<br />
Box 366<br />
201 23 Malmö<br />
Östergatan 20<br />
Tfn 040-20 27 75<br />
i samråd med<br />
Vägverket <strong>Reg</strong>ion Skåne<br />
Box 543<br />
291 25 Kristianstad<br />
Björkhemsvägen 17<br />
Tfn 0771-11 91 19<br />
Vägverket <strong>Reg</strong>ion Sydöst<br />
551 91 Jönköping<br />
Kaserngatan 10<br />
Tfn 0771-119119<br />
781 85 Borlänge<br />
www.banverket.se<br />
info@banverket.se